2вариант1. направляющим фактором при создании пород животных и сортов культурных растений дарвин считал: а) изменчивость б) наследственность в) естественный отбор г) искусственный отбор2. направляющим фактором, обеспечивающим появление при к среде обитания, дарвин считал: а)
изменчивость б) наследственность в) естественный отбор г) искусственный отбор3. в основе естественного отбора, по дарвину лежит: а) размножение в прогрессии б) наследственность в) изменчивость г) борьба за существование4. ученый, геолог и натуралист, доказавший, что геологическое строение нашей
планеты постоянно меняется в результате естественных процессов, и оказавший большое влияние на мировоззрение дарвина: а) а.уоллесб) ч.лайельв) ж.б.ламаркг) к.ф.рулье5. основные движущие силы эволюции, по дарвину: а) внутреннее стремление к самосовершенствованиюб) наследственностьа) изменчивостьг)
или органов под влиянием средыд) естественный отборе) передача по наследству благоприобретенных под влиянием среды признаков6. длинная шея у жирафа, по дарвину, появилась в результате: а) внутреннего стремления к самосовершенствованиюб) наследственностив) изменчивостиг) под влиянием средыд)
естественного отборае) передачи по наследству благоприобретенных под влиянием среды признаков7. причиной образования новых видов, по дарвину, является: а) борьба за существование б) постепенное расхождение в признаках у особей одного вида в) неограниченное размножение8. выберите правильные
утверждения: а) между современными и ископаемыми не существует родственных связейб) между островными и континентальными формами можно обнаружить определенное сходство, свидетельствующее об их родствев) причиной действия естественного отбора является борьба за существованиег) новые виды возникают в
результате расхождения признаков у особей одного вида9. естественным отбором называется: а) борьба за существование б) выживание и размножение сильнейших особей в) выживание и размножение наиболее при особей10. какие из ниже утверждений можно отнести к ламарка на эволюцию: а) виды
изменяются в течение длительного периодаб) высшие виды произошли от низших в процессе эволюциив) при животных к условиям среды возникают в результате мелких наследственных изменений, потомкамг) основная движущая сила эволюции – стремление организмов к совершенствутесты 9 класс
Голонасі́нні (Gymnospermae) — група насінних рослин, що характеризуються наявністю насіння і насінного зачатка, які лежать відкрито на лусочках шишок (звідки й назва групи). Етимологія: грец. γυμνόσπερμος — «голе насіння». Поширені голонасінні по всьому світу (за винятком Антарктиди), причому більшість, — особливо хвойних порід, — у помірному й субарктичному регіонах. В основному голонасінні — це дерева і кущі, рідко, лози, трав'янистих рослин серед них немає. Поява насіння, яке має запас поживних речовин і захищене шкіркою, — значний ароморфоз, що зумовив широке і швидке розповсюдження голонасінних рослин суходолом. Важливим пристосуванням для життя на суходолі є змога внутрішнього запліднення (без води). Пилок голонасінних рослин переноситься повітряними течіями. Потрапляючи на розташований відкрито насіннєвий зачаток, він утворює пилкову трубку, яка досягає яйцеклітини і забезпечує злиття гамет. Після запліднення з насінних зачатків формується насіння, але не одразу, а тільки через 12—15 місяців. Насіння має зародок з корінцем, бруньками і сім'ядолями, запас поживних речовин, та вкрите насіннєвою шкіркою.
Провідні і покривні тканини порівняно досконаліші. Добре розвинений камбій сприяє росту стебла в товщину. Стовбур міцний, бо потовщується внаслідок розростання деревини, основна маса клітин якої мертва. Корінь закладається ще в зародку, з нього розвивається головний корінь: він формує стрижневу кореневу систему, що може проникати глибоко в ґрунт, добре закріплюючи в ньому рослину. Це допомагає рослинам краще протистояти вітрам.
Це переважно вічнозелені рослини. Їхні листки живуть тривалий час й опадають поодинці, а не одночасно. В одних видів листки великі, розсічені, в інших — дрібні, найчастіше мають вигляд голок чи лусок.
У життєвому циклі голонасінних велике значення має спорофіт: він є носієм органів спороношення і домівкою для гаметофітів. Останні розвиваються і живуть на спорофіті, живлячись за рахунок його поживних речовин.
За зовнішнім виглядом сучасні голонасінні дуже різноманітні. У тропіках і субтропіках обох півкуль Землі в низькорослих вічнозелених сухих лісах і чагарниках зростають саговники. Зовні вони дуже схожі на папороті або пальми.
В Україні голонасінні представлені 15 видами з 4 родин. Родину Соснові представляють Ялиця біла, Модрина європейська, Ялина європейська, Pinus brutia, Сосна кедрова, Сосна гірська, Сосна чорна, Сосна звичайна; Кипарисові — Ялівець звичайний, Ялівець високий, Яловець смердючий, Ялівець колючий, Ялівець козацький; Ефедрові — Ефедра двоколоса; Тисові — Тис ягідний.
Різноманіття голонасінних найкраще ігати в ботанічних садах і дендрологічних парках. Принаймні хвойні дерева дуже добре представлені в колекціях по всій помірній зоні світу.
Гаметогенез — процес формування і утворення статевих клітин — гамет.
Гаметогенез у тварин і рослин протікає по різному, залежно від місця мейозу в життєвому циклі цих організмів. Чоловічі гамети розвиваються в чоловічих сім'яниках. Сперматозоїди після досягнення чоловіком статевої зрілості, утворюються практично протягом усього життя.
Жіноча статева клітина — найбільша в організмі. Не рухлива, має круглу чи овальну форму (діаметр 140—160 мкм). Яйцеклітина має середовище, яке забезпечує розвиток зиготи.
Гаметогенез починається в організмі людини під час ембріонального розвитку.
Объяснение: