1. Пользователь на¬хо¬дил¬ся в ка¬та¬ло¬ге Расписание. Сна¬ча¬ла он под¬нял¬ся на один уро¬вень вверх, затем спу¬стил¬ся на один уро¬вень вниз, потом ещё раз спу¬стил¬ся на один уро¬вень вниз. В ре¬зуль¬та¬те он ока¬зал¬ся в каталоге
С:\учёба\математика\ГИА.
Укажите пол¬ный путь каталога, с ко¬то¬рым поль¬зо¬ва¬тель на¬чи¬нал работу.
1) С:\учёба\2013\Расписание
2) С:\учёба\Расписание
3) С:\Расписание
4) С:\учёба\математика\Расписание
2. Пользователь на¬хо¬дил¬ся в ка¬та¬ло¬ге Расписание. Сна¬ча¬ла он под¬нял¬ся на один уро¬вень вверх, затем ещё раз под¬нял¬ся на один уро¬вень вверх, потом спу¬стил¬ся на один уро¬вень вниз. В ре¬зуль¬та¬те он ока¬зал-ся в ка¬та¬ло¬ге
С:\учёба\математика\ГИА.
Укажите пол¬ный путь каталога, с ко¬то¬рым поль¬зо¬ва¬тель на¬чи¬нал работу.
1) С:\учёба\Расписание
2) С:\учёба\математика\Расписание
3) С:\учёба\2013\Расписание
4) С:\учёба\математика\2013\Расписание
3. Пользователь на¬хо¬дил¬ся в ка¬та¬ло¬ге Расписание. Сна¬ча¬ла он под¬нял¬ся на один уро¬вень вверх, затем спу¬стил¬ся на один уро¬вень вниз, потом ещё раз спу¬стил¬ся на один уро¬вень вниз. В ре¬зуль¬та¬те он ока¬зал¬ся в ка¬та¬ло¬ге
С:\учёба\химия\ГИА.
Укажите пол¬ный путь каталога, с ко¬то¬рым поль¬зо¬ва¬тель на¬чи¬нал работу.
1) С:\учёба\химия\Расписание
2) С:\учёба\2013\Расписание
3) С:\учёба\Расписание
4) С:\Расписание
4. Пользователь на¬хо¬дил¬ся в ка¬та¬ло¬ге Расписание. Сна¬ча¬ла он под¬нял¬ся на один уро¬вень вверх, затем спу¬стил¬ся на один уро¬вень вниз, потом ещё раз спу¬стил¬ся на один уро¬вень вниз и ещё раз спу¬стил-ся на один уро¬вень вниз. В ре¬зуль¬та¬те он ока¬зал¬ся в ка¬та¬ло¬ге
С:\учёба\химия\ГИА.
Укажите пол¬ный путь каталога, с ко¬то¬рым поль¬зо¬ва¬тель на¬чи¬нал работу.
1) С:\учёба\химия\Расписание
2) С:\Расписание
3) С:\учёба\2013\Расписание
4) С:\учёба\Расписание
5. Пользователь находился в каталоге Расписание. Сначала он поднялся на один уровень вверх, затем спустился на один уровень вниз, потом ещё раз спустился на один уровень вниз. В результате он оказался в каталоге
С:\учёба\информатика\ГИА.
Укажите полный путь каталога, с которым пользователь начинал работу.
1) С:\учёба\2013\Расписание
2) С :\учёба\информатика\Расписание
3) С:\Расписание
4) С:\учёба\Расписание
6. Пользователь на¬хо¬дил¬ся в ка¬та¬ло¬ге Расписание.Сначала он под¬нял¬ся на один уро¬вень вверх, затем ещё раз под¬нял¬ся на один уро¬вень вверх, потом спу¬стил¬ся на один уро¬вень вниз. В ре¬зуль¬та¬те он ока¬зал¬ся в ка¬та¬ло¬ге
С:\учёба\информатика\ГИА.
Укажите пол¬ный путь каталога, с ко¬то¬рым поль¬зо¬ва¬тель на¬чи¬нал работу.
1) С :\учёба\информатика\2013\Расписание
2) С:\учёба\Расписание
3) С:\учёба\2013\Расписание
4) С :\учёба\информатика\Расписание
7. Пользователь на¬хо¬дил¬ся в ка¬та¬ло¬ге Расписание.Сначала он под¬нял¬ся на один уро¬вень вверх, затем спу¬стил¬ся на один уро¬вень вниз, потом ещё раз спу¬стил¬ся на один уро¬вень вниз и ещё раз спу¬стил-ся на один уро¬вень вниз. В ре¬зуль¬та¬те он ока¬зал¬ся в ка¬та¬ло¬ге
С:\учёба\информатика\ГИА.
Укажите пол¬ный путь каталога, с ко¬то¬рым поль¬зо¬ва¬тель на¬чи¬нал работу.
1) С:\учёба\Расписание
2) С:\Расписание
3) С:\учёба\информатика\Расписание
4) С:\учёба\2013\Расписание
ответ:Актуальне значення для нас має вирішення питання про співвідношення західної та східної культури і місце Росії в цьому діалозі.
Під «Заходом» розуміється особливий тип культурного розвитку, який сформувався в Європі приблизно в XV-XVII ст. Культуру цього типу називають «техногенної».
Характерні риси західної культури:
- систематичне додаток наукових знань у виробництві;
- науково-технічні революції, що змінюють ставлення людини до природи і його місце в системі виробництва;
- створення людиною штучної предметного середовища, в якій протікає його життя;
- протягом життя одного-двох поколінь зміна життя і формування нового типу особистості.
Передумови західної культури закладалися ще в Античності і Середньовіччя. Основними віхами її передісторії були наступні: досвід демократії античного поліса, становлення в рамках його культури різних філософських систем і перших зразків теоретичної науки, а потім сформувалася в епоху європейського Середньовіччя християнська традиція з її уявленнями про людську індивідуальність, концепцією моралі і розумінням людського розуму як створеного «за образом і подобою Бога» і тому здатного до раціонального розуміння сенсу буття.
Німецький соціолог М. Вебер у своїй знаменитій праці «Протестантська етика і дух капіталізму» переконливо показав роль протестантської Реформації в становленні раціонального духу капіталізму, його основних цінностей:
- динаміка, орієнтація на новизну;
- утвердження гідності та поваги до людської особистості;
- індивідуалізм, установка на автономію особистості;
- раціональність;
- ідеали свободи, рівності, терпимості;
- повага до приватної власності.
Західній культурі протиставляється східна або «традиційна» культура суспільства.
Схід зв'язується з культурами Стародавньої Індії, Китаю, Вавилона, Стародавнього Єгипту, державними утвореннями мусульманського світу.
Спільні риси цих культур:
- відтворення сформованих соціальних структур, стабілізація усталеного життя;
- традиційні зразки поведінки, що акумулюють досвід предків;
- панування релігійно-міфологічних уявлень;
- наукової раціональності протиставляється споглядальність, містичне сприйняття світу.
У східних культурах відсутній поділ світу на світ природи і соціуму, природний і надприродний. Тому для східного сприйняття світу не характерно поділ світу на «одне і інше», йому більш притаманний синкретичний підхід «одне в іншому» або «все у всьому». Звідси заперечення індивідуалістичного початку і орієнтація на колективізм. Автономія, свобода і гідність людської особистості чужі духу східної культури. У східних світоглядних системах людина абсолютно вільний, він зумовлений або космічним законом, або Богом.
Звідси виникають політичні та економічні моделі устрою життя «східного людини». «Східним людям» чужий дух демократії, громадянського суспільства. Там історично панували деспоти. Прагнення прищепити норми західної демократії на східній грунті давало своєрідні гібриди.
Однак все це в певному сенсі умоглядні моделі, реальна дійсність ніколи не давала таких чистих «ідеальних типів». Тим більше в сучасному світі, коли здійснюється тісний контакт всіх сфер суспільного життя, що веде до трансформації культур. Приклад - досягнення в науково-технічному прогресі ряду азіатських країн, і особливо Японії.
Перед філософами і соціологами вже давно стоїть питання: як співвідноситься в культурі Росії західне і східне культурну спадщину? Чи можливий і необхідний самобутній шлях розвитку Росії? Відповіді на ці питання давалися часто протилежні. Західники, як уже згадувалося вище, не прагнули підкреслювати особливості російського культурного досвіду і вважали, що Росія повинна переймати все кращі досягнення західної культури життя. Слов'янофіли відстоювали ідею самобутності російського шляху розвитку, пов'язуючи цю самобутність з прихильністю російського народу православ'я. На їхню думку, православ'я стало джерелом ряду значних особливостей російської душі, російської культури, найважливішими з яких є глибока релігійність, підвищена емоційність і пов'язані з нею колективістські цінності, пріоритет колективного початку над індивідуальним, прихильність до самодержавства.
Н. А. Бердяєв вважав, що для ідентифікації національного типу, народної індивідуальності неможливо дати строго наукове визначення. Таємниця всякої індивідуальності пізнається лише любов'ю, і в ній завжди є щось незбагненне до кінця, до останньої глибини. І головне питання полягає, за Бердяєвим, не в тому, що замислив Творець про Росію, а що являє собою умопостіжімий образ російського народу, його ідея. Відомий російський поет Ф. І. Тютчев сказав: «Умом Россию не понять, аршином общим не виміряти: у ній особлива стать - в Росію можна тільки вірити». Тому, вважав Бердяєв, для осягнення Росії треба застосувати теологічні чесноти віри, надії і любові.
Объяснение:
Илгертен эле биздин ата бабалар суу а жашоосунда маанилуу ролду ойной турганын билишкен . Ал тугул суу жонунда макалдар да коп .Мисалы : Суу- омур булагы , Суусуз жашоо жок ж .б. Ырым жырымдар да коп , илгертен эле сууну булгаба ,сууну ысырап коромжулаба , булак корсон козун ачып кой деп айтып келишкен мурункулар .
Адам тамаксыз бир нече кун жашайт ,ал эми суусуз уч кундон ашык жашайт албайт . Мунун озу суу жон гана суу эмес , бизге жашоо тартуулаган зат экенин далилдейт . Сууну сыйлоо , биздин милдет.