1 Условия рельефа территории и их влияние на размещение сельского хозяйства.Рельеф Китая довольно разнообразен:на западе это высокие горы,горные хребты и плоскогорья,которые постепенно на восток понижаются до равнин и низменностей.Поэтому продуктивное сельское хозяйство размещено только на 20% территории.Это восток страны,долины таких рек,как Янцзы и Хуанхэ.
2 Агроклиматическая характеристика территории.На востоке существуют благоприятные агроклиматические условия для занятия сельским хозяйством,а именно:
-равнинный рельеф
-мягкий климат
-большой вегетативны период
-плодородные почвы
-оптимальная (даже повышенная) влажность воздуха.
На востоке и в центре страны горы,пустыни,межгорные котловины-в общем рельеф непригодный для занятия сельским хозяйством.
3 Почвенно-растительные условия территории.На востоке страны преобладают аллювиальные речные почвы,краснозёмы,чернозёмы и бурые лесные,то есть все те почвы,которые пригодны под земледелие.Вся остальная территория-это каштановые,бурые пустынно-степные и серо-бурые пустынные,а также горно-луговые почвы.
4 Общая оценка природных предпосылок для развития сельского хозяйства.В общем большая часть территории (около 80%) непригодна для занятия сельским хозяйством.Но оставшиеся 20% вполне подходят для этого:
-тропический муссонный или умеренный муссонный типы климата
Відкриття Америки пов'язано з ім'ям Христофора Колумба - самого знаменитого першовідкривача у світі.
Він народився в Генуї у 1451 р., а перше своє плавання здійснив у Східне Середземномор'я в 1474-1475 рр., Потім він плавав до Португалії і Англії. 1479-1481 рр. він провів на острові Порто-Санто, де одружився на дочці італійського моряка, від якого успадкував морські карти і щоденники. У 80-х рр. Колумб влаштувався в Лісабоні, звідки зробив декілька морських походів на південь, а також намагався домовитися з португальським урядом про спорядження великої експедиції, плани якої він виношував багато років: Колумб мріяв відкрити найкоротший шлях на Далекий Схід - в Індію та Китай.
Його основна ідея полягала в тому, щоб рухаючись на Захід (хоча багато його сучасників все ще вважали, що земля плоска, Колумб був впевнений, що вона має форму кулі), досягти берегів багатьох східних країн. Крім того, він прагнув знайти нові землі й невідомі острови, що лежать, як він думав, далеко в Атлантиці. Однак його плани не були підтримані португальським урядом. Тоді Колумб звернувся до іспанської королівської пари - Фердинанду і Ізабеллі. Вони піддалися його доводів і виділили йому необхідні кошти для експедиції.
3 серпня 1492 іспанська ескадра Колумба, що складається з флагманського корабля "Санта-Марія" та двох каравел - "Нінья" та "Пінта", на борту яких перебувало 104 людини, відпливла з Іспанії, Кораблі Колумба відрізнялися високими морехідні якості і були добре оснащені.
Розробляючи маршрут, Колумб користувався карткою, складеної його співвітчизником Паоло Тосканеллі. Згідно з розрахунками Тосканеллі, до Китаю було 5000 морських миль (насправді 11 760). Сам же Колумб зупинився на цифрі 3500 миль, так що, коли на 74-й день (12 жовтня 1492 р.) на горизонті з'явилася земля, він був упевнений, що це один з японських островів. Насправді це був один з островів архіпелагу Багамського, який і понині носить назву, дане Колумбом - Сан Сальвадор. Три місяці кораблі Колумба борознили води Карибського моря, сподіваючись дістатися до Китаю та Індії.
28 жовтня Колумб досяг Куби, а 6 грудня - Гаїті, де заснував іспанську колонію. На початку січня 1493 р. він оговтався в зворотний шлях і 15 березня досяг берегів Іспанії. 12 жовтня 1492 - офіційна дата відкриття Америки.
На організацію другий його експедиції (1493-1495) іспанська королівська чета відпустила, значно, великі гроші. Її головним підсумком стало відкриття Малих Антильських островів. В результаті третього плавання (1498) він досяг власне американських берегів - гирла річки Орина. Величезні запаси прісної води, занадто великі для звичайного острова, підвели його до думки про те, чи не є відкриті ним землі новим, раніше не відомим материком. Однак він не прийняв цю ідею як керівництво до дії і не обстежив узбережжі. Четверте - і останнє - плавання Колумба відбулося в 1502 р., а в 1506 р. він помер, так і не дізнавшись істинного значення скоєних ним відкриттів.
У 1499-1504 рр. в дослідженні берегів Південної Америки взяв участь італійський вчений-космографії Америго Віспуччі. Він першим публічно висловив думку про те, що ці землі є самостійний материк, який слід вважати Новим Світом. На честь Америго Віспуччі німецький картограф Мартін Вальдемюллер на своїй карті світу, яка була створена у 1507 р., назвав цей материк Америкою.
1 Условия рельефа территории и их влияние на размещение сельского хозяйства.Рельеф Китая довольно разнообразен:на западе это высокие горы,горные хребты и плоскогорья,которые постепенно на восток понижаются до равнин и низменностей.Поэтому продуктивное сельское хозяйство размещено только на 20% территории.Это восток страны,долины таких рек,как Янцзы и Хуанхэ.
2 Агроклиматическая характеристика территории.На востоке существуют благоприятные агроклиматические условия для занятия сельским хозяйством,а именно:
-равнинный рельеф
-мягкий климат
-большой вегетативны период
-плодородные почвы
-оптимальная (даже повышенная) влажность воздуха.
На востоке и в центре страны горы,пустыни,межгорные котловины-в общем рельеф непригодный для занятия сельским хозяйством.
3 Почвенно-растительные условия территории.На востоке страны преобладают аллювиальные речные почвы,краснозёмы,чернозёмы и бурые лесные,то есть все те почвы,которые пригодны под земледелие.Вся остальная территория-это каштановые,бурые пустынно-степные и серо-бурые пустынные,а также горно-луговые почвы.
4 Общая оценка природных предпосылок для развития сельского хозяйства.В общем большая часть территории (около 80%) непригодна для занятия сельским хозяйством.Но оставшиеся 20% вполне подходят для этого:
-тропический муссонный или умеренный муссонный типы климата
-равнинность территории
-плодородные почвы
-большой вегетативный период
-наличие рек
-влажность климата
-большое годовое количество осадков.
Він народився в Генуї у 1451 р., а перше своє плавання здійснив у Східне Середземномор'я в 1474-1475 рр., Потім він плавав до Португалії і Англії. 1479-1481 рр. він провів на острові Порто-Санто, де одружився на дочці італійського моряка, від якого успадкував морські карти і щоденники. У 80-х рр. Колумб влаштувався в Лісабоні, звідки зробив декілька морських походів на південь, а також намагався домовитися з португальським урядом про спорядження великої експедиції, плани якої він виношував багато років: Колумб мріяв відкрити найкоротший шлях на Далекий Схід - в Індію та Китай.
Його основна ідея полягала в тому, щоб рухаючись на Захід (хоча багато його сучасників все ще вважали, що земля плоска, Колумб був впевнений, що вона має форму кулі), досягти берегів багатьох східних країн. Крім того, він прагнув знайти нові землі й невідомі острови, що лежать, як він думав, далеко в Атлантиці. Однак його плани не були підтримані португальським урядом. Тоді Колумб звернувся до іспанської королівської пари - Фердинанду і Ізабеллі. Вони піддалися його доводів і виділили йому необхідні кошти для експедиції.
3 серпня 1492 іспанська ескадра Колумба, що складається з флагманського корабля "Санта-Марія" та двох каравел - "Нінья" та "Пінта", на борту яких перебувало 104 людини, відпливла з Іспанії, Кораблі Колумба відрізнялися високими морехідні якості і були добре оснащені.
Розробляючи маршрут, Колумб користувався карткою, складеної його співвітчизником Паоло Тосканеллі. Згідно з розрахунками Тосканеллі, до Китаю було 5000 морських миль (насправді 11 760). Сам же Колумб зупинився на цифрі 3500 миль, так що, коли на 74-й день (12 жовтня 1492 р.) на горизонті з'явилася земля, він був упевнений, що це один з японських островів. Насправді це був один з островів архіпелагу Багамського, який і понині носить назву, дане Колумбом - Сан Сальвадор. Три місяці кораблі Колумба борознили води Карибського моря, сподіваючись дістатися до Китаю та Індії.
28 жовтня Колумб досяг Куби, а 6 грудня - Гаїті, де заснував іспанську колонію. На початку січня 1493 р. він оговтався в зворотний шлях і 15 березня досяг берегів Іспанії. 12 жовтня 1492 - офіційна дата відкриття Америки.
На організацію другий його експедиції (1493-1495) іспанська королівська чета відпустила, значно, великі гроші. Її головним підсумком стало відкриття Малих Антильських островів. В результаті третього плавання (1498) він досяг власне американських берегів - гирла річки Орина. Величезні запаси прісної води, занадто великі для звичайного острова, підвели його до думки про те, чи не є відкриті ним землі новим, раніше не відомим материком. Однак він не прийняв цю ідею як керівництво до дії і не обстежив узбережжі. Четверте - і останнє - плавання Колумба відбулося в 1502 р., а в 1506 р. він помер, так і не дізнавшись істинного значення скоєних ним відкриттів.
У 1499-1504 рр. в дослідженні берегів Південної Америки взяв участь італійський вчений-космографії Америго Віспуччі. Він першим публічно висловив думку про те, що ці землі є самостійний материк, який слід вважати Новим Світом.
На честь Америго Віспуччі німецький картограф Мартін Вальдемюллер на своїй карті світу, яка була створена у 1507 р., назвав цей материк Америкою.