Масса взрослого верблюда — 500—800 кг, репродуктивный возраст начинается с 2—3 лет. Верблюды могут жить до 20 лет. Эти млекопитающие хорошо при к жизни в суровой и безводной местности. Густой мех предназначен для защиты от дневного зноя и ночного холода. Широкие двупалые ступни — для передвижения по сыпучим пескам или мелким камням. Верблюды не потеют и теряют малое количество жидкости с испражнениями. Влага, при дыхании выделяемая из ноздрей, собирается в особой складке и попадает в рот. Верблюд подолгу может обходиться без воды, теряя при этом до 40 % веса тела. Добравшись до воды, верблюд, чтобы возместить потерю жидкости, может сразу выпить до 57 литров. Одно из специфических при верблюда для жизни в пустыне — горбы, представляющие собой жировые отложения. Существует довольно широко распространённое мнение, будто верблюд может получать воду благодаря окислению содержащегося в горбах жира. Но дело в том, что при дыхании организм теряет больше влаги, чем образуется при окислении жиров. На самом деле верблюды просто очень хорошо переносят обезвоживание. Верблюды выживать без воды до двух недель, а без пищи до месяца. Истинное назначение горбов иное: они служат своеобразной «крышей» , защищающей спину верблюда от палящего солнца. Кроме того, концентрация всех жировых запасов организма на спине лучшей теплоотдаче [1]. ЛАМЫ (Lama), род безгорбых южноамериканских животных семейства верблюдовых (Camelidae) отряда парнокопытных (Artiodactila). Несмотря на отсутствие горба, у лам много общих черт с верблюдами: клыковидные резцы в верхней челюсти, мозолистые подушки на подошве раздвоенных копыт (адаптация к каменистому грунту) , иноходь и особенности пережевывания жвачки, которой животное, если его разозлить, плюется. По крутым горным склонам с ношей это животное может пройти более 20 километров. Они довольно хорошо переносят холод, однако страдают от жары. Ламы, даже когда в горах сплошь покрываются инеем и льдом, совершенно не страдают от переохлаждения. Это животное считается достоянием Анд еще со времен Инков, чья культура достигла здесь своего расцвета к середине 15 века. У ламы плотная и очень нежная шерсть, как нельзя лучше подходящая к холодному горному климату. Потревоженная лама защищается весьма своеобразно: энергично плюет в противника, совершенно обескураживая его.
Лама похожа на небольшого верблюда только без горба.
Викунья. Самый мелкий представитель верблюдовых, весит обычно не больше 50 килограммов. Викунью разводят из-за её прекрасной нежной шерсти.
Гуанако. Дикий предок ламы. Это самое крупное млекопитающее Южной Америки - его масса достигает 75 килограммов.
Альпака - гибрид гуанако и викуньи. Больше всего в этих милых созданиях поражает элегантная поступь и быстрота движений этих существ! А с какой легкостью ламы взбираются на скалы! Особые подушечки на копытах смягчают каждый их шаг . В отличие от копыт лошадей и мулов, копыта южноамериканских лам не наносят почве существенного вреда. А еще зубы и нёбо лам устроены так, что они могут щипать траву, не повреждая ее корней.
Відкриття Америки пов'язано з ім'ям Христофора Колумба - самого знаменитого першовідкривача у світі.
Він народився в Генуї у 1451 р., а перше своє плавання здійснив у Східне Середземномор'я в 1474-1475 рр., Потім він плавав до Португалії і Англії. 1479-1481 рр. він провів на острові Порто-Санто, де одружився на дочці італійського моряка, від якого успадкував морські карти і щоденники. У 80-х рр. Колумб влаштувався в Лісабоні, звідки зробив декілька морських походів на південь, а також намагався домовитися з португальським урядом про спорядження великої експедиції, плани якої він виношував багато років: Колумб мріяв відкрити найкоротший шлях на Далекий Схід - в Індію та Китай.
Його основна ідея полягала в тому, щоб рухаючись на Захід (хоча багато його сучасників все ще вважали, що земля плоска, Колумб був впевнений, що вона має форму кулі), досягти берегів багатьох східних країн. Крім того, він прагнув знайти нові землі й невідомі острови, що лежать, як він думав, далеко в Атлантиці. Однак його плани не були підтримані португальським урядом. Тоді Колумб звернувся до іспанської королівської пари - Фердинанду і Ізабеллі. Вони піддалися його доводів і виділили йому необхідні кошти для експедиції.
3 серпня 1492 іспанська ескадра Колумба, що складається з флагманського корабля "Санта-Марія" та двох каравел - "Нінья" та "Пінта", на борту яких перебувало 104 людини, відпливла з Іспанії, Кораблі Колумба відрізнялися високими морехідні якості і були добре оснащені.
Розробляючи маршрут, Колумб користувався карткою, складеної його співвітчизником Паоло Тосканеллі. Згідно з розрахунками Тосканеллі, до Китаю було 5000 морських миль (насправді 11 760). Сам же Колумб зупинився на цифрі 3500 миль, так що, коли на 74-й день (12 жовтня 1492 р.) на горизонті з'явилася земля, він був упевнений, що це один з японських островів. Насправді це був один з островів архіпелагу Багамського, який і понині носить назву, дане Колумбом - Сан Сальвадор. Три місяці кораблі Колумба борознили води Карибського моря, сподіваючись дістатися до Китаю та Індії.
28 жовтня Колумб досяг Куби, а 6 грудня - Гаїті, де заснував іспанську колонію. На початку січня 1493 р. він оговтався в зворотний шлях і 15 березня досяг берегів Іспанії. 12 жовтня 1492 - офіційна дата відкриття Америки.
На організацію другий його експедиції (1493-1495) іспанська королівська чета відпустила, значно, великі гроші. Її головним підсумком стало відкриття Малих Антильських островів. В результаті третього плавання (1498) він досяг власне американських берегів - гирла річки Орина. Величезні запаси прісної води, занадто великі для звичайного острова, підвели його до думки про те, чи не є відкриті ним землі новим, раніше не відомим материком. Однак він не прийняв цю ідею як керівництво до дії і не обстежив узбережжі. Четверте - і останнє - плавання Колумба відбулося в 1502 р., а в 1506 р. він помер, так і не дізнавшись істинного значення скоєних ним відкриттів.
У 1499-1504 рр. в дослідженні берегів Південної Америки взяв участь італійський вчений-космографії Америго Віспуччі. Він першим публічно висловив думку про те, що ці землі є самостійний материк, який слід вважати Новим Світом. На честь Америго Віспуччі німецький картограф Мартін Вальдемюллер на своїй карті світу, яка була створена у 1507 р., назвав цей материк Америкою.
Лама похожа на небольшого верблюда только без горба.
Викунья. Самый мелкий представитель верблюдовых, весит обычно не больше 50 килограммов. Викунью разводят из-за её прекрасной нежной шерсти.
Гуанако. Дикий предок ламы. Это самое крупное млекопитающее Южной Америки - его масса достигает 75 килограммов.
Альпака - гибрид гуанако и викуньи. Больше всего в этих милых созданиях поражает элегантная поступь и быстрота движений этих существ! А с какой легкостью ламы взбираются на скалы! Особые подушечки на копытах смягчают каждый их шаг . В отличие от копыт лошадей и мулов, копыта южноамериканских лам не наносят почве существенного вреда. А еще зубы и нёбо лам устроены так, что они могут щипать траву, не повреждая ее корней.
Він народився в Генуї у 1451 р., а перше своє плавання здійснив у Східне Середземномор'я в 1474-1475 рр., Потім він плавав до Португалії і Англії. 1479-1481 рр. він провів на острові Порто-Санто, де одружився на дочці італійського моряка, від якого успадкував морські карти і щоденники. У 80-х рр. Колумб влаштувався в Лісабоні, звідки зробив декілька морських походів на південь, а також намагався домовитися з португальським урядом про спорядження великої експедиції, плани якої він виношував багато років: Колумб мріяв відкрити найкоротший шлях на Далекий Схід - в Індію та Китай.
Його основна ідея полягала в тому, щоб рухаючись на Захід (хоча багато його сучасників все ще вважали, що земля плоска, Колумб був впевнений, що вона має форму кулі), досягти берегів багатьох східних країн. Крім того, він прагнув знайти нові землі й невідомі острови, що лежать, як він думав, далеко в Атлантиці. Однак його плани не були підтримані португальським урядом. Тоді Колумб звернувся до іспанської королівської пари - Фердинанду і Ізабеллі. Вони піддалися його доводів і виділили йому необхідні кошти для експедиції.
3 серпня 1492 іспанська ескадра Колумба, що складається з флагманського корабля "Санта-Марія" та двох каравел - "Нінья" та "Пінта", на борту яких перебувало 104 людини, відпливла з Іспанії, Кораблі Колумба відрізнялися високими морехідні якості і були добре оснащені.
Розробляючи маршрут, Колумб користувався карткою, складеної його співвітчизником Паоло Тосканеллі. Згідно з розрахунками Тосканеллі, до Китаю було 5000 морських миль (насправді 11 760). Сам же Колумб зупинився на цифрі 3500 миль, так що, коли на 74-й день (12 жовтня 1492 р.) на горизонті з'явилася земля, він був упевнений, що це один з японських островів. Насправді це був один з островів архіпелагу Багамського, який і понині носить назву, дане Колумбом - Сан Сальвадор. Три місяці кораблі Колумба борознили води Карибського моря, сподіваючись дістатися до Китаю та Індії.
28 жовтня Колумб досяг Куби, а 6 грудня - Гаїті, де заснував іспанську колонію. На початку січня 1493 р. він оговтався в зворотний шлях і 15 березня досяг берегів Іспанії. 12 жовтня 1492 - офіційна дата відкриття Америки.
На організацію другий його експедиції (1493-1495) іспанська королівська чета відпустила, значно, великі гроші. Її головним підсумком стало відкриття Малих Антильських островів. В результаті третього плавання (1498) він досяг власне американських берегів - гирла річки Орина. Величезні запаси прісної води, занадто великі для звичайного острова, підвели його до думки про те, чи не є відкриті ним землі новим, раніше не відомим материком. Однак він не прийняв цю ідею як керівництво до дії і не обстежив узбережжі. Четверте - і останнє - плавання Колумба відбулося в 1502 р., а в 1506 р. він помер, так і не дізнавшись істинного значення скоєних ним відкриттів.
У 1499-1504 рр. в дослідженні берегів Південної Америки взяв участь італійський вчений-космографії Америго Віспуччі. Він першим публічно висловив думку про те, що ці землі є самостійний материк, який слід вважати Новим Світом.
На честь Америго Віспуччі німецький картограф Мартін Вальдемюллер на своїй карті світу, яка була створена у 1507 р., назвав цей материк Америкою.