1. Соціальну групу українців, які мали ряд особливостей в побуті та звичаях і були одночасно воїнами, вільними землеробами та промисловиками називають: А) партачами; Б) ізгоями; В) козаками.
2. Визначте національну причину виникнення українського козацтва:
А) загроза українському населенню з боку Кримського ханства;
Б) колонізація вільних земель Подніпров’я та Дикого поля;
В) полонізація та покатоличення українського населення;
Г) посилення кріпосної залежності селян від магнатів і шляхти.
3. Вважають, що Запорозька Січ була заснована:
А) Сеньком Полозовичем;
Б) Прецславом Лянцкоронським;
Г) Дмитром Вишневецьким.
4. Встановіть відповідність між термінами та їх визначеннями:
А) чинш; 1. прапор;
Б) корогва; 2. грошовий податок;
В) реєстр; 3. список козаків взятих на службу;
Г) галера; 4. захоплені в полон з метою продажу в рабство;
Д) ясир; 5. козак, який служить за певну плату;
Е) сердюк; 6. турецький корабель.
5. Позначте основні причини виникнення козацтва (5 правильних відповідей):
А) соціальна – посилення феодального гніту, закріпачення селянства;
Б) економічна – нестача орної землі, колонізація Дикого поля;
В) політична – прагнення Польщі поставити козацтво на охорону кордонів;
Г) стратегічна – постійна небезпека з боку Кримського ханства;
Д) національна – політика полонізації та окатоличення населення;
Е) прагматична – прагнення заробити гроші шляхом торгівлі;
Є) романтична – пошук відчайдушних пригод.
6. В якому році виникає реєстрове козацтво:
А) у 1572 р.; В) у 1619 р.;
Б) у 1617 р.; Г) у 1638 р.
7. Як називалися козаки, що мешкали по хуторах, селах та містах і вели власне господарство:
А) низові; В) надвірні;
Б) реєстрові; Г) волосні.
8. Про кого з історичних осіб кінця ХVІ – першої третини ХVІІ ст. зазначає історик О. Субтельний: «…Він дивився на козаків не лише під кутом зору їхніх особливих станових інтересів, а й як на потенційних рушіїв українського суспільства. Сам він об’єднав військову силу козаків з політично слабою церковною та культурною верхівкою України»:
А) П. Сагайдачний; Б) І. Борецький; В) П. Могила.
9. Встановіть відповідність між датами та лідерами повстань:
А) 1594 рр.; 1. Криштоф Косинський;
Б) 1630 р.; 2. Павло Бут, Дмитро Гуня, Яків Острянин;
В) 1637 – 1638 рр.; 3. Тарас Федорович (Трясило);
Г) 1591 – 1593 рр.; 4. Северин Наливайко.
На развитие науки ХХ в. огромное влияние оказала революция в естествознании, начавшаяся на рубеже ХIХ – ХХ вв. : открытие электрона, радиоактивности и принципа относительности. Особенно большую роль здесь сыграли Э. Резерфорд, М. Планк, Н. Бор, А. Эйнштейн, научные изыскания которых коренным образом изменили прежние представления о физической картине мира. Большое значение имели успехи химической науки, особенно в области создания искусственных материалов (искусственный каучук, бензин, полимерные материалы, искусственные волокна и пр.) , ядерной физики, которая воздействовала на развитие астрономии, биологии, медицины, химии и др. , математических наук, позволившие существенно расширить и углубить представления о единстве и взаимосвязи природных явлений и процессов. Научно-технический прогресс стимулировал развитие производственных сил. Многие научные открытия получили широкое практическое применение (телефон, радио, кинематограф и др.) .
Во второй половине ХХ в. человечество сделало новый гигантский шаг в овладении тайнами природы и их практическом применении. Открытие и использование атомной энергии, освоение космоса, появление новых технологий (лазеры, компьютеры, роботы, спутниковая связь, альтернативные источники энергии) коренным образом изменяют материальные и производительные социальные силы, организацию и управление производством. К 40-м годам созрели условия для превращения того, что ранее было лишь теоретическими выкладками в материальную сферу технических достижений. К этому периоду относятся становление электроники, приведшее к созданию первых ЭВМ, применение радиолокации, телемеханики и автоматики, создание ядерного оружия и начало работы над термоядерным, разработка проектов мирного использования энергии атома, экспериментальных реактивных самолётов, в том числе со сверхзвуковой скоростью, широкое внедрение радио, первые шаги телевидения и многое другое.
К середине 50-х годов ХХ века техника материального производства начинает ускоренно развиваться под действием научных знаний. Наука становится постоянным источником новых идей, указывающих пути развития материального производства.
Поступление же в наш обиход технических новинок, всевозможных гаджетов и разнообразных «умных примочек» обеспечивает развитие научно технического прогресса.
Под научно-техническим прогрессом понимается непрерывный процесс качественного совершенствования и количественного роста всех составляющих общественного производства – средств, предметов труда, работников производства, а также модернизация методов их соединения в производственных процессах на основе достижений науки, техники.