862-879рюрик i новгородский879-882олег вещий новгородский916-932олег младший ладожский932-941игорь младший ладожский941-969святослав i киевский969-977владимир i святославич святой киевский977-979ярополк i святославич киевский979-988владимир i святославич святой киевский988-1010вышеслав владимирович новгородский1010-1015ярослав i владимирович мудрый киевский1015-1019/20илья ярославич новгородский1019/20-1036ярослав i владимирович мудрый киевский1036-1052владимир ярославич новгородский1052-1054изяслав i (дмитрий) ярославич киевский1055-1067мстислав изяславич новгородский1067-1067глеб святославич новгородский1069-1073глеб святославич новгородский1077-1078глеб святославич новгородский1078-1088святополк ii (михаил) изяславич киевский1088-1094мстислав i владимирович великий киевский1094-1095давыд святославич черниговский1095-1117мстислав i владимирович великий киевский1117-1132всеволод (гавриил) мстиславич новгородский1132-1132святополк мстиславич владимиро-волынский1132-1136всеволод (гавриил) мстиславич новгородский1136-1137святослав ольгович новгород-северский1137-1138святополк мстиславич владимиро-волынский1138-1140ростислав юрьевич новгородский1140-1141святослав ольгович новгород-северский1141-1141святослав iii всеволодович киевский1141-1142ростислав юрьевич новгородский1142-1148святополк мстиславич владимиро-волынский1148-1154ярослав ii изяславич луцкий1154-1154ростислав i мстиславич киевский1154-1155давыд ростиславич смоленский1155-1158мстислав юрьевич новгородский1158-1160святослав ростиславич новгородский1160-1161мстислав ростиславич безокий новгородский1161-1168святослав ростиславич новгородский1168-1170роман ii мстиславич великий владимиро-волынский1170-1171рюрик ii ростиславич киевский1171-1175юрий андреевич новгородский1175-1176святослав мстиславич новгородский1177-1177мстислав ростиславич безокий новгородский1177-1177ярослав мстиславич красный переяславский1177-1178мстислав ростиславич безокий новгородский1178-1178ярополк ростиславич владимирский1178-1179роман i ростиславич киевский1179-1180мстислав ростиславич храбрый новгородский1180-1181владимир святославич новгородский1182-1184ярослав владимирович новгородский1184-1187мстислав-борис давыдович новгородский1187-1196ярослав владимирович новгородский1197-1197ярополк ярославич новгородский1197-1199ярослав владимирович новгородский1200-1205святослав iii (гавриил) всеволодович владимирский1205-1207константин всеволодович мудрый владимирский1207-1210святослав iii (гавриил) всеволодович владимирский1210-1215мстислав мстиславич удалой торопецкий1215-1216ярослав ii всеволодович владимирский1216-1218мстислав мстиславич удалой торопецкий1218-1219святослав мстиславич смоленский1219-1221всеволод мстиславич смоленский1221-1221всеволод (дмитрий) юрьевич новгородский1221-1223ярослав ii всеволодович владимирский1223-1224всеволод (дмитрий) юрьевич новгородский1225-1225михаил ii всеволодович святой киевский1224-1228ярослав ii всеволодович владимирский1228-1229федор ярославич новгородский1228-1229александр i ярославич невский владимирский1229-1229михаил ii всеволодович святой киевский1229-1230ростислав михайлович черниговский1230-1236ярослав ii всеволодович владимирский1236-1240александр i ярославич невский владимирский1241-1241андрей ii ярославич владимирский1241-1252александр i ярославич невский владимирский1252-1255василий александрович новгородский1255-1255ярослав iii (афанасий) ярославич владимирский1255-1258василий александрович новгородский1258-1260александр i ярославич невский владимирский1260-1263дмитрий i александрович владимирский1264-1272ярослав iii (афанасий) ярославич владимирский1272-1273дмитрий i александрович владимирский1273-1276василий ярославич квашня владимирский1276-1281дмитрий i александрович владимирский1281-1285андрей iii александрович владимирский1285-1292дмитрий i александрович владимирский1292-1304андрей iii александрович владимирский1308-1314михаил ярославич святой тверской1314-1315афанасий данилович новгородский1315-1316михаил ярославич святой тверской1318-1322афанасий данилович новгородский1322-1325юрий iii данилович владимирский1325-1327александр михайлович тверской1328-1337иван i данилович калита московский1346-1353семен иванович гордый московский1355-1359иван ii иванович красный московский1359-1363дмитрий iii константинович нижегородский1363-1389дмитрий иванович донской московский1389-1407семен (лугвений) ольгердович мстиславский1408-1425василий i дмитриевич московский1425-1462василий ii васильевич темный московский1462-1480иван iii васильевич великий московский
У Петра I спочатку була відсутня чітка програма реформ у галузі державного правління. Поява нового державного закладу чи зміна адміністративно-територіального управління країною диктувались веденням війн, що вимагало значних фінансових ресурсів й мобілізації населення. Успадкована Петром I система влади не дозволяла зібрати достатньо коштів на реорганізацію та збільшення армії, побудову флоту, будівництво фортець і Санкт-Петербурга.
З перших років правління Петра дковувалась тенденція зниження ролі малоефективної Боярської думи в управлінні державою. У 1699 році при царі було організовано Ближню канцелярія, або Консиліум (Рада) міністрів, що складався з 8 довірених осіб, які управляли окремими наказами. Це був прообраз майбутнього Урядового Сенату, сформованого 22 лютого 1711 року. У Консилії було встановлено певний режим роботи: кожен міністр мав особливі повноваження, з’являються звітність і протоколи засідань. У 1711 році замість Боярської думи і Консилії було започатковано Сенат. Петро так сформулював основну задачу Сенату: «Дивитись у всій державі витрат, й непотрібні, а особливо марні, відставити. Грошей, якомога, збирати, оскільки гроші суть артерією війни.»
У Петра I спочатку була відсутня чітка програма реформ у галузі державного правління. Поява нового державного закладу чи зміна адміністративно-територіального управління країною диктувались веденням війн, що вимагало значних фінансових ресурсів й мобілізації населення. Успадкована Петром I система влади не дозволяла зібрати достатньо коштів на реорганізацію та збільшення армії, побудову флоту, будівництво фортець і Санкт-Петербурга.
З перших років правління Петра дковувалась тенденція зниження ролі малоефективної Боярської думи в управлінні державою. У 1699 році при царі було організовано Ближню канцелярія, або Консиліум (Рада) міністрів, що складався з 8 довірених осіб, які управляли окремими наказами. Це був прообраз майбутнього Урядового Сенату, сформованого 22 лютого 1711 року. У Консилії було встановлено певний режим роботи: кожен міністр мав особливі повноваження, з’являються звітність і протоколи засідань. У 1711 році замість Боярської думи і Консилії було започатковано Сенат. Петро так сформулював основну задачу Сенату: «Дивитись у всій державі витрат, й непотрібні, а особливо марні, відставити. Грошей, якомога, збирати, оскільки гроші суть артерією війни.»