Революция 1905 года повернула в другую сторону переселенческий вопрос. Если раньше запрещали выезд из–за потери рабочих рук, то теперь правительство старалось избавиться от крестьян – бунтовщиков и разрешало свободное переселение кто куда хочет. Более того переселенцам предоставлялись льготы на проезд по железной дороге, обещалось, что на новых местах переселенцы не будут платить в течении трех лет налога. И вот, в 1907 г. у нас началось массовое движение переселенцев, большинство из которых поехали в Сибирь.
И у нас в семье было решено ехать в Сибирь, но не сразу, а сначала кому–нибудь ехать ходоком, найти место, приписаться, а потом уже переезжать. Выбор ехать ходоком выпал на меня. Собрали в семье 25 рублей мне на дорогу, и я 20 – летним парнем, вместе с соседями, отправился в дальнюю неведомую дорогу…»
право переваги над іншими братствами та контроль за духовенством, в тому числі єпископами. Незабаром братство домоглося права ставропігії - неподчінённості місцевим православним єпископам. Згодом статут братства став зразком для ряду православних братств східній частині Речі Посполитої. Активну участь в громадському житті Успенського братства брали С.Зізаній, Л.Зізаній, К.Ставровецкій, І. Борецького, П.Берінда, Н. Добрянський та інші діячі культури і освіти православної частини населення Речі Посполитої. Боротьбу братства проти національно-релігійних утисків підтримували деякі православні магнати (Костянтин Костянтинович та інші).
И у нас в семье было решено ехать в Сибирь, но не сразу, а сначала кому–нибудь ехать ходоком, найти место, приписаться, а потом уже переезжать. Выбор ехать ходоком выпал на меня. Собрали в семье 25 рублей мне на дорогу, и я 20 – летним парнем, вместе с соседями, отправился в дальнюю неведомую дорогу…»
право переваги над іншими братствами та контроль за духовенством, в тому числі єпископами. Незабаром братство домоглося права ставропігії - неподчінённості місцевим православним єпископам. Згодом статут братства став зразком для ряду православних братств східній частині Речі Посполитої. Активну участь в громадському житті Успенського братства брали С.Зізаній, Л.Зізаній, К.Ставровецкій, І. Борецького, П.Берінда, Н. Добрянський та інші діячі культури і освіти православної частини населення Речі Посполитої. Боротьбу братства проти національно-релігійних утисків підтримували деякі православні магнати (Костянтин Костянтинович та інші).
Объяснение: