1. Художній образ у літературі – це те, що створюється за до
а) слова;
б) міміки і жестів;
в) живопису;
г) музики.
2. Центром художнього твору є:
а) пейзаж;
б) опис інтер’єру;
в) людина;
г) історична подія.
3. Починаючи аналіз художнього твору, у першу чергу необхідно
з’ясувати його:
а) ідейну спрямованість;
б) композицію;
в) проблематику;
г) історію створення.
4. Який художній засіб застосовано в назві пісні “Зажурилась Україна?”
а) метафору;
б) епітет;
в) порівняння;
г) гіперболу.
5. Від якого ворога захищали козаки Україну?
(пісня “Зажурилась Україна”)
а) татар;
б) турків;
в) половців;
г) ляхів.
6. На кого кричав Сірко (пісня “Та, ой, як крикнув же козак Сірко”)?
а) полонених татар;
б) своїх козаченьків;
в) зрадників рідного краю;
г) свого джуру.
7. Козаки із Січі вилітали, наче (пісня “Та, ой, як крикнув же козак Сірко”):
а) орли;
б) соколи;
в) куріпки;
г) ворони.
8. Кінь у Морозенка був (пісня “Ой Морозе, Морозенку”):
а) сивий;
б) молодий;
в) мудрий;
г) навчений.
9. Що трапилося з Морозенком після бою (пісня “Ой Морозе, Морозенку”)?
а) отримав поранення у голову;
б) пропав безвісти;
в) його замучили татари;
г) був зарізаний зрадником.
10. Рідне місто Залізняка (пісня “Максим козак Залізняк”)?
а) Умань;
б) Жаботин;
в) Київ;
г) Запоріжжя.
11. Імовірний рік народження Марусі Чурай:
а) 1625;
б) 1525;
в) 1725;
г) 1425.
12. Брати “прощенія домагали”, звертаючись до (дума “Буря на Чорному
морі”):
а) Господа;
б) сонця;
в) грому небесного;
г) моря розгніваного.
*** Створити словесний портрет Марусі Чурай.
«Ця дівчина не просто так Маруся.
Це — голос наш. Це — пісня. Це — душа…»
(5 -7 речень)
Відповідь:На слова Андрія Малишка написано чимало пісень, що стали загальнонародними та уславили поета. Його поезія – глибока, натхненна і дуже щира. Поет у кожному зі своїх рядків переживає те, про що розповідає. Для віршів Андрія Малишка характерна ліричність, емоційність та експресивність, прозорість змісту, і, особливо, музикальність. Музичність та витонченість поезіїї досягається використанням різних тропів. Так, для більшої милозвучності, автор використовує засоби емоційної фонетики (анафори, епіфори, алітерації, асонанси, повтори). Наприклад, у вірші, що став піснею «Вчителька», знаходимо повтор слів «летять-летять», повтор звертання «вчителько моя, зоре світова». Такі повтори створюють атмосферу пісні, до її легшому усвідомленню, запам’ятовуванню. Також знаходимо чимало речень з різною інтонацією: «Раднице моя на Вкраїні милій!», «Де тебе питать», які надають твору емоційності. Поєднання особливих інтонацій, щемливих сюжетів, близьких для людства тем з великим успіхом зробили твори Андрія Малишка дійсно народними. І саме завдяки особливому поетичному таланту автора, пісні «Стежина», «Київський вальс», «Вчителька» та багато інших навіки будуть у наших душах, залишаючи легкий присмак ностальгії.
Пояснення: якось так
Через героїню Марусю Чурай авторка змальовує нещастя, яке вона переживає у своїй любовній історії з поетом Петром Гриневичем. Ця нездійснена любов спричиняє багато болю і страждань, але водночас вона відображає духовність та почуття, які пронизують українську націю.
Через призму нещасливого кохання Марусі та Петра, авторка передає важливі мотиви української культури. Кохання стає символом боротьби за свободу та самовизначення, а також виявляє глибокі почуття, які притаманні українському народу. Це кохання є не тільки особистою історією Марусі, але й відображає національну душу та духовність.
Також, у романі "Маруся Чурай" Ліна Костенко висвітлює соціальні аспекти того часу, показуючи важкі умови життя, політичні перепони та вплив історичних подій на життя героїв. Це дає можливість читачам зрозуміти, як нещасливе кохання може впливати на долю нації та формування національного характеру.
Отже, роман "Маруся Чурай" Ліни Костенко пропонує читачам глибокий роздум про