Цей вірш із циклу «В казематі» є, мабуть, найпопулярнішим поетичним твором, написаним українською мовою. Його часто цитують з пам’яті, існує кілька пісень на ці слова, й словосполучення «садок вишневий» є таким самим стереотипом українства, як і «гречкосії», «моя хата скраю» чи «хитрий хохол». «Заповіт», перекладений на десятки мов, вважається ніби «візитною карткою» Шевченка, але на відміну від апокаліптичного «Як умру, то поховайте», опис погідних травневих сутінків в українському селі є твором набагато інтимнішим, справжнім втіленням глибинного народного ідеалу життя, наповненого красою, вільною працею та небуденним змістом. Але популярність має й свої недоліки. Обидва вірші є набагато ґрунтовнішими й цікавішими, ніж те, як ми їх дуже часто трактуємо.
Сюжет роману базовано на суперечностях між козаками й старшиною, між міщанами та шляхтичами, між городовими козаками та запорожцями. Роман починається з того як козак Шрам зі своїм сином Петром, вирушають у дорогу прямуючи з Правобережної України до Лівобережної до Якима Сомка. По дорозі їм трапляються пригоди, вони зустрічають різних за соціальним статусом і політичними поглядами людей. Врешті Шрам та Петро потрапляють на Чорну раду 1663 року, де підступність демагога Івана Брюховецького бере гору.
У розв'язці роману Шрам рятує рідну Паволоч від Павла Тетері ціною власної голови.
Цей вірш із циклу «В казематі» є, мабуть, найпопулярнішим поетичним твором, написаним українською мовою. Його часто цитують з пам’яті, існує кілька пісень на ці слова, й словосполучення «садок вишневий» є таким самим стереотипом українства, як і «гречкосії», «моя хата скраю» чи «хитрий хохол». «Заповіт», перекладений на десятки мов, вважається ніби «візитною карткою» Шевченка, але на відміну від апокаліптичного «Як умру, то поховайте», опис погідних травневих сутінків в українському селі є твором набагато інтимнішим, справжнім втіленням глибинного народного ідеалу життя, наповненого красою, вільною працею та небуденним змістом. Але популярність має й свої недоліки. Обидва вірші є набагато ґрунтовнішими й цікавішими, ніж те, як ми їх дуже часто трактуємо.
Відповідь:
Переяславська угода 1654 р.
Пояснення:
Сюжет роману базовано на суперечностях між козаками й старшиною, між міщанами та шляхтичами, між городовими козаками та запорожцями. Роман починається з того як козак Шрам зі своїм сином Петром, вирушають у дорогу прямуючи з Правобережної України до Лівобережної до Якима Сомка. По дорозі їм трапляються пригоди, вони зустрічають різних за соціальним статусом і політичними поглядами людей. Врешті Шрам та Петро потрапляють на Чорну раду 1663 року, де підступність демагога Івана Брюховецького бере гору.
У розв'язці роману Шрам рятує рідну Паволоч від Павла Тетері ціною власної голови.