1.оберіть складне речення (розділові знаки вилучено) раптовим різким рухом широкогрудий вовк вискочив із затишного лігва відбіг від старої груші й застиг на чистій місцині. посеред лісу хлопці натрапили на незібраний клин жита хотіли перейти взабрід але потім одумалися й пішли збоку. сонце висувалося з-за обрію в сліпучій короні променів підіймалось сяяло і яріло над головою нічим не затінене й не закрите. далі з-під коріння на засніжене листя просунулись дві пазуристі лапи показалась і голова вовча. 2.визначити, яке з поданих речень є складним із безсполучниковим зв’язком зелена трава горить-палає зеленим вогнем, на її довгих листочках грає й сяє чиста роса. миті жодної не можна повернути, щоб заново по-іншому пожить. польова повитиця полізла догори по стеблині жита, розтулила свої білі делiкатнi квіточки. тихесенький вечір на землю спадає, i сонце сідає в темнесенький гай. 3.оберіть із поданих речень складне зі сполучниковим зв’язком відбились зорі у воді, летять до хмар. (о.олесь) вони ніби ждали людей, щоправда, трималися подалі від берега. (п.загребельний) і нічого в тому озері й не було б цікавого, якби не застали наші мандрівники там білих лебедів. (п.загребельний) сонце скотилося майже до самого обрію, але раптом застигло на місці (і.ющук) 4.визначити, у якому з поданих речень розділові знаки поставлені правильно дівчина вийшла з хати, i повільно пішла до криниці. садок уже одцвівся, i густо вкрив землю білими пелюстками. вітер дмухнув трохи збоку, потім ухопив судно, i зніс трохи набік. ми йдемо через сiнокiс, i темніє над нами небо. 5.доберіть другу частину до речення «сонце заходило», щоб утворилося складне речення. … і ніби пірнало в безкрає море. … і залишало небо наодинці із місяцем. … і небо ставало червоним. … і тепло разом із собою забирало. 6.оберіть із поданих речень просте з однорідними членами. дерево переплелося вітами, кущі шипшини порозросталися. то зоря згасає, то меркне місяць у чорній млі. за лісом сонце сходило і розсіювалося біле плетиво хмар у небі то розгоряються, то погасають сліпучі ракети.
Рим часів імперії, як і належить світовій столиці, приголомшував величчю та красою. Місто вражало сучасників розмірами та кількістю споруд – храмів, палаців, житлових будинків. Чисельність населення Рима часів імперії сягала мільйона осіб.
Рим відзначався дуже щільною забудовою, тому будинки в декілька поверхів були життєвою потребою. На вулицях часто виникала така тіснява, що інколи забороняли в денний час їздити містом в екіпажах та возами, за винятком возів будівельників.
Навколо ринків розташовувалися невеличкі майстерні та крамниці. Вони здебільшого належали грекам, жителям Сходу та вільновідпущеникам. Найпоширенішими були майстерні, де виготовляли предмети побуту, ювелірні та ковальські вироби, а також пекарні.
У центрі Рима розташовувалася головна площа – форум. Імператори забудовували його новими спорудами: храмами, громадськими будівлями, арками, колонами, прикрашали статуями. Більшість громадян мешкала у великих багатоповерхових будинках.
Заможні римляни жили у власних одноповерхових, з усіма вигодами будинках-особняках – їх називали домусами. Бідніші городяни мешкали в багатоповерхових, багатоквартирних будинках – інсулах.
Домуси виходили на вулицю глухими стінами. Іноді вони мали відкриті приміщення – крамнички. Через передпокій мешканці потрапляли в парадний зал будинку – атрій, де господар приймав відвідувачів та гостей. Подалі від гучного атрію розташовувався відкритий внутрішній двір, де родина проводила вільний час, — тут був невеликий сад із квітами, оточений колонами, що підтримували дах. Між внутрішнім двором та атрієм міг бути розташований кабінет господаря, де зберігали ділові папери, сімейний архів. Стіни в домусах покривали штукатуркою та прикрашали фресками, а підлогу вкривали кам’яними плитами та мозаїкою.
Заможні римські громадяни засідали в суддівських установах, працювали в міській раді, виконували доручення префекта міста або імператора.
День у римлян починався зі сходом сонця. Перші години вони проводили за молитвами вдома чи в храмі. Після цього наставав час для візитів, які здебільшого робили бідні громадяни, ви щось у заможніших. Одяг римлян відзначався практичністю. Майже всі, навіть жінки та діти, носили туніки. Туніку зшивали з двох шматків тканини та стягували ременем, її колір залежав від суспільного становища людини.
Сенатори носили туніки з широкою смугою на грудях. Римські громадяни одягали зверху на туніку тогу – напівкруглий шмат матерії, яку обгортали навколо тіла. Колір тоги також залежав від становища людини та конкретної ситуації. Так, на поховальну церемонію одягали чорну тогу. Жінки поверх туніки вдягали столу або палу. Стола була чимось на зразок плаття без рукавів, а пала нагадувала тогу, й іноді жінки накидали її край на голову.
Відомо, як харчувалися римляни. На сніданок споживали хліб, тістечка з медом, оливками та інжиром. Запивали розбавленим вином або водою. На обід подавали різноманітні страви. Спочатку це були салат, редис, гриби, устриці, раки, а також сардини та яйця. їх запивали вином з медом. Потім подавали сім страв з риби, м’яса та птиці з різними соусами. На завершення обіду приносили фрукти, горіхи, медове печиво. Звісно, так харчувалися лише заможні люди римляни вживали на обід пшеничну кашу із соусами та овочами. М’ясо вони їли лише в дні свят чи жертвоприношень.
Римляни щодня ходили в терми – громадські лазні. Крім власне лазень з величезними басейнами з холодною і гарячою водою, тут були майданчики для спортивних занять, бібліотеки, зали для прогулянок та філософських бесід. Це були величезні споруди. Так, існували терми площею 12 га, які могли одночасно прийняти 1200 відвідувачів. У Римі було понад 1000 приватних лазень i 11 громадських. (500 сл.).
Объяснение:
відповідь: україну називають світовою житницею. "жито — один з го-
ловних хлібних злаків у нашій країні. його вирощують майже
повсюдно в україні. із житнього борошна випікають смачний
хліб. один з його сортів так і називають — український. а із
житнього зерна варять поживну і корисну кашу. недарма кажуть.
«як уродить гарно жито, буде й людям гарно жити».
пояснення: прочитай текст. згрупуй виділені слова й запиши їх. розбери
за будовою. поміркуй, до яких частин мови вони належать.
україну називають світовою житницею. "жито — один з го-
ловних хлібних злаків у нашій країні. його вирощують майже
повсюдно в україні. із житнього борошна випікають смачний
хліб. один з його сортів так і називають — український. а із
житнього зерна варять поживну і корисну кашу. недарма кажуть.
«як уродить гарно жито, буде й людям гарно жити».