1. У якому варіанті представлено речення з однорідними означеннями?
А Над широкими сіножатями, над зеленими ярами встав легесенький туман (І. Нечуй-Левицький).
Б Праця чоловіка годує, а лінь марнує.
В Блакитними очами дивляться мені в очі весна й небо
(За Є. Гуцалом).
2. У якому варіанті при узагальнювальному слові ставимо двокрапку? (Розділові знаки не розставлені)
А Зима це період зимових свят, подарунків та канікул.
Б Дерева кущі птахи все завмерло навколо.
В Я зробив усі завдання розв’язав задачі, написав вправу.
3. У якому варіанті представлено речення зі звертанням?
А Мабуть, весна принесе з собою і радість.
Б Сподіваюся, сину мій, ти усе зробив правильно.
В Поля, ліси, гори — усе сяяло після дощу.
4. У якому варіанті правильно розставлені розділові знаки?
А Вовки, білки, зайці — усі бігають по снігу і мимоволі мабуть залишають свої сліди.
Б Вовки, білки, зайці — усі бігають по снігу і мимоволі, мабуть, залишають свої сліди.
В Вовки, білки, зайці усі бігають по снігу і мимоволі мабуть, залишають свої сліди.
5. У якому варіанті правильно виділене вставне слово?
А Ти, напевно знаєш, що у ніч перед Різдвом трапляється щось таємниче.
Б Ти напевно, знаєш, що у ніч перед Різдвом трапляється щось таємниче.
В Ти, напевно, знаєш, що у ніч перед Різдвом трапляється щось таємниче.
6. У якому варіанті представлене складне речення?
А Та ворона, хоч і довго жила й багато бачила, завжди крякала щось неприємне.
Б А вона почула й передумала до нас іти (І. Мацко).
В До нас прилетіла на срібних конях всемогутня зима, і скоро випав сніг.
7. У якому варіанті правильно виділене вставне слово?
А Пішла вона ще під інше віконце послухати може, там на неї чекають (І. Мацко).
Б Пішла вона ще під інше віконце послухати, може, там на неї чекають (І. Мацко).
В Пішла вона ще під інше віконце послухати, може там на неї чекають (І. Мацко).
8. У якому варіанті при узагальнювальному слові ставимо тире? (Розділові знаки не розставлені)
А Життя прожити не поле перейти.
Б Пронеслася над галявиною ціла зграйка птахів сороки ворони граки.
В На галявині в лісі в полі всюди чується гомін птахів.
► Завдання 9 передбачає встановлення відповідності. До кожного рядка, позначеного буквою, потрібно дібрати відповідник, позначений цифрою.
9. Установіть відповідність між реченням та наявністю в ньому пропонованої синтаксичної конструкції (Розділові знаки не розставлені):
А однорідні члени
Б звертання
В вставне слово
Г дві граматичні основи
1 Посуньтеся сестрички мої любі.
2 Оживе ліс і защебечуть птахи.
3 Скоро мабуть почнуться канікули.
4 Він одночасно писав і говорив по телефону.
5 Зимове сонечко пригрівало холодну землю.
10. Перепишіть речення, розставте пропущені розділові знаки.
Вічно будуть у світі і відданість і віра і любов.
Людина стає вченою не силою а читанням.
Стомилася сину дай одпочину.
Світ на щастя зачарований піснею.
Перше що вразило мене-це епіграф поеми, в якому автор розкриває головну ідею твору: довести до читача правду про країну зла та насильства. На самому початку автор іронічно змальовує людей, які населяли країну і розповідає про їхню працю в таких рядках: “той мурує-той руйнує”. Сюжет поеми складається з 3-х картин в яких автор по черзі описує Україну, Сибір та столицю Російської імперії Санкт-Петербург. В першій картині автор дуже вдало змальовує рідні пейзажі та схід сонця в безтурботних тонах. Але раптом як грім серед ясного неба автор придивляється та баче: як під тином лежить опухла від голоду дитина, що не все так гарно на рідній земл,і що люди потерпають від експлуатації на панщині, мруть від голоду, тяжких хвороб. Ось що вражає в цій картині вдало змальований поетом пейзаж та страшні муки рідного народу на його красивій землі.
Друга картина-це політ над вічною мерзлотою Сибіром. Тут автор також доносить до читача пейзаж, але зимовий. Далі герой комедії чує, як затріщали кайдани і як тяжко людям у неволі. Тут герой бачить не тільки злочинців, але й на думку автора, чесних і справедливих людей, одним словом цвіт нації. Ця картина ще страшніша за попередню, бо тут герой зрозумів до чого дійшов уряд зібравши всіх неугодних у тісній могилі. Далі герой ставить запитання: а за що народ терпить такі муки, і обвинувачує в цьому царя. Далі автор рішуче закликає боротися проти царату. Ось чим вразила мене ця частина, рішучістю автора та його закликами боротьби проти гнобителів.
Третя картина, як і попередні починаються з пейзажу, але на цей раз вже міського. Автор описує російські міста. Коли герой потрапляє в столицю імперії то зустрічає свого земляка дрібного чиновника, який своєї рідної мови відцурався та чужої не навчився. Тут автор називає цього чоловіка мерзенним каламарем і описує його, як втратившого національну свідомість та гідність. Потім герой потрапляє до палацу царя і викрикує: “Ось де рай!”. Потім автор вдало змальовує панів, називаючи їх пикатими. Пузатими. Потім автор описує царське подружжя застосовуючи при цьому різні художні засоби. І вкінці автор доходить висновку що цар це не цар без тюрми народів-Сибіру, без своєї челяді, та чиновників. Ця частина дуже вражає сатиричними описами царату та чиновників.
Ця сатирична поема дуже вдало поєднала в собі опис страждань простого народу, який не прокладаючи сил тяжко працює на своїй землі і водночас вмирає з голоду, та райське життя панів, які живуть собі безтурботно в розкоші та достатку.