12. Укажіть речення з дієсловим недоконаного виду. А) Сніг замете наші сліди. Б) Цей учень вдруге переписав контрольну роботу. В) Усім найкращим у мені я завдячую своїй матусі. Г) Дитина випила трохи молока.
Відповідність між односкладними реченнями та їх видами: 1) Односкладне неозначено-особове. - Г. У горах оголосили надзвичайний стан. 2) Односкладне означено-особове. - Б. Любіть Україну всім серцем своїм. 3) Односкладне узагальнено-особове. - В. Голу вівцю не стрижуть. 4) Односкладне називне. - А. Сині гори. Долина.
40. Відповідність між складнопідрядними реченнями та видами їх підрядних обставинних: 1) Обставинне мети. - Б. Щоб добре жити, треба працю любити (Нар. творчість). 2) Обставинне дії. - В. Як дбаєш, так і маєш (Нар. творчість). 3) Обставинне місця. - А. Де кров текла козацькая, трава зеленіє (Т. Шевченко). 4) Обставинне допустове. - Г. В пустелі стояла спека, дарма що був тільки квітень (Ю. Яновський).
41. Відповідність між реченнями й назвами відокремлених членів, якими ускладнено ці речення: 1) Відокремлене означення. - В. Сповнений любові, я іду по вулиці вузькій (В. Сосюра). 2) Відокремлена прикладка. - Г. Ягід навколо, особливо дикої малини, була сила-силенна. 3) Відокремлена обставина. - Б. Усяка пташечка, радіючи, співала (Б. Грінченко). 4) Відокремлений додаток. - А. Старий ніякої роботи не признає, окрім пасіки (О.Гончар).
*Уточнювальна відокремлена обставина: Д. Тут, в полонині, небо накриває безлюдні простори (М. Коцюбинський).
42. Відповідність між фразеологізмами та їх правильними тлумаченнями: 1) Душі не чути. - А. Самовіддано любити. 2) Підсунути свиню. - В. Зробити неприємність. 3) Бігати як курка з яйцем. - Б. Приділяти незаслужену увагу. 4) Укрутити хвоста. - А. Приборкати, домогтися послуху.
Звісно для початку, потрібно задуматись про корупцію та бюрократство. Я б змінили конститцію та переписала її. Закони якої, повинні були б виконувати усі жителі планети. Щоб землянам жилось краще, я б модернізувала кожне місто більш сучасно. Думаю, що усім жителям Землі уже набридли забруднені водойми, атомні відходи. Отож для того, щоб зберегти планету, я б перейшла на сонячно енергію, та замінила б атомні станції на безпечні так звані "Сонячні елктростанціі" які б виробляли сонячну енергію, яка знадобилася для опалювання та постачання гарячої води. Також електроенергію, можна було б з економити завдяки енергії вітру. І на сам кінець, я б заборонила людям улітку залишатись у місті чи селі улітку. Кожен житель Землі повинен кожного літа відпочивати на морі, озері чи на якомусь тропічному острові. А згодом я б почала освоювати нові планети, або галактики.(Сполучники сама найдеш)
1) Односкладне неозначено-особове. - Г. У горах оголосили надзвичайний стан.
2) Односкладне означено-особове. - Б. Любіть Україну всім серцем своїм.
3) Односкладне узагальнено-особове. - В. Голу вівцю не стрижуть.
4) Односкладне називне. - А. Сині гори. Долина.
40. Відповідність між складнопідрядними реченнями та видами їх підрядних обставинних:
1) Обставинне мети. - Б. Щоб добре жити, треба працю любити (Нар. творчість).
2) Обставинне дії. - В. Як дбаєш, так і маєш (Нар. творчість).
3) Обставинне місця. - А. Де кров текла козацькая, трава зеленіє (Т. Шевченко).
4) Обставинне допустове. - Г. В пустелі стояла спека, дарма що був тільки квітень (Ю. Яновський).
41. Відповідність між реченнями й назвами відокремлених членів, якими ускладнено ці речення:
1) Відокремлене означення. - В. Сповнений любові, я іду по вулиці вузькій (В. Сосюра).
2) Відокремлена прикладка. - Г. Ягід навколо, особливо дикої малини, була сила-силенна.
3) Відокремлена обставина. - Б. Усяка пташечка, радіючи, співала (Б. Грінченко).
4) Відокремлений додаток. - А. Старий ніякої роботи не признає, окрім пасіки (О.Гончар).
*Уточнювальна відокремлена обставина: Д. Тут, в полонині, небо накриває безлюдні простори (М. Коцюбинський).
42. Відповідність між фразеологізмами та їх правильними тлумаченнями:
1) Душі не чути. - А. Самовіддано любити.
2) Підсунути свиню. - В. Зробити неприємність.
3) Бігати як курка з яйцем. - Б. Приділяти незаслужену увагу.
4) Укрутити хвоста. - А. Приборкати, домогтися послуху.