Серед українців Галичини збереглася традиція обдарування від імені Святого Миколая,помічника й заступника хлоборобів. Очолювана парубком,перевдягненим у святого, група молоді обходила двори роздаючи,подарунки дітям.
Неслухняним залишала палицю як пересторогу на майбутнє.
Через «Миколая» хлопці та дівчата нерідко передавали подарунки своїм коханим.
На Львівщині та Тернопільщині до свяята випікали спеціальне печиво – миколайчики – і клали дітям у ночі під подушку.
Тому українцям духовно блищий Миколай який приносить подарунки слухняним дітям і кладе різочки бешкетникам ніж Дід Мороз.
Декілька резеденцій святого відкрито в країні.
На Гуцульщині в селищі "Красна Поляна" організовано такий соціальний проект щоб об'єднати всіх дітей України і подарувати незабутню казку,радість і диво.
Ще одне помешкання святого є у Львові.
Усіх своїх гостей чарівник приймає в дерев'яній хатинці, яка розташована в старовинному парку Знесіння.
Миколай заповняє,що виконує навіть найнеймовірніші бажання.
Головне,щоб вони були щирими.
1 Вкажіть прості речення.
2 Вкажіть прості ускладнені речення
3 Вкажіть складні речення.
4 Вкажіть складнопідрядні речення з підрядним мети.
5 Вкажіть складнопідрядне речення з підрядним означальним.
6 Вкажіть речення, ускладнені відокремленою обставиною, вираженою дієприслівниковим зворотом.
7 Вкажіть речення, ускладнені відокремленим означенням, вираженим дієприкметниковим зворотом.
8 Вкажіть складносурядне речення
9 У якому з речень є неузгоджене означення
10 Вкажіть складнопідрядне речення з підрядним з’ясувальним.
11 Вкажіть речення з однорідними додатками
12 У складі якого зі складних речень є односкладне
У цей же час починаються воєнні сутички між українським і московським військами. Ще в серпні 1658 р. брат гетьмана Данило Виговський зробив спробу визволити Київ від московитів, але вона виявилася невдалою. Навесні 1659 р. 100— 150-тисячна московська армія вирушила на Україну, руйнуючи все на своєму шляху, її зупинив ніжинський полковник Григорій Гуляницький, який за підтримки міщан витримав у Конотопі більше ніж двомісячну облогу, маючи всього близько 5 тис. вояків. На до обложеним вирушив І.Виговський зі своїм військом та допоміжними силами німців, поляків, сербів, молдаван — всього близько 60 тис. чол. — та 40-тисячною татарською ордою. 8 липня 1659 р. відбулася Конотопська битва, в якій московська армія була розбита. Згідно з даними сучасного дослідника Ю.Мицика, тут загинуло 40 тис. царського війська, а 15 тис, у т. ч. півсотні воєвод, були взяті в полон. Гетьман втратив 4 тис. козаків та 6 тис. кримських татар.
Поразка в Конотопській битві викликала в Москві велику тривогу. Визначний російський історик С.Соловйов так описав ці події: «Цвіт московської кінноти, що відбув щасливі походи 1654 і 1655 pp., загинув у один день, і ніколи вже після того цар московський не мав змоги вивести в поле таке блискуче військо. У жалобній одежі вийшов цар Олексій Михайлович до народу й жах охопив на Москву». Цар звелів готуватися до оборони і навіть сам наглядав за земляними роботами. До Москви почали прибувати біженці, поширювалися чутки, що цар виїде за Волгу в Ярославль.