Виберіть із наведених фонем ту, яка не має всіх ознак ряду (надалі — зайва фонема); поясніть, за якою властивістю вона випадає з цього ряду.
зразок. /с/, /ч/, /т/, /к/, /ш/.
зайва фонема /к/, бо вона задньоязикова, а решта — передньоязикові.
варіант 1. /ч/, /ш/, /ж/, /ш/, /ц/.
варіант 2. /б/, /п/, /г/, /к/, /д/.
варіант 3. /к/, /х/, /ж/, /й/, /в/.
варіант 4. /в/, /ф/, /й/, /б/, /ж/.
варіант 5. /з/, /ц/, /с/, /г/, /х/.
варіант 6. /г/, /к/, /д/, /ш/, /б/.
варіант 7. /д/, /т/, /л/, /з/, /ш/.
варіант 8. /б/, /п/, /ф/, /д/, /т/.
варіант 9. /з/, /й/, /в/, /п/, /г/.
варіант 10. /ж/, /ч/, /ш/, /ж/, /ш/.
варіант 11. /б/, /п/, /м/, /г/, /д/.
варіант 12. /д/, /п/, /к/, /х/, /с/.
варіант 13. /б/, /ж/, /г/, /ш/, /ч/.
варіант 14. /в/, /ф/, /м/, /л/, /й/.
варіант 15. /з/, /ц/, /с/, /ж/, /ш/.
~Соловейко на калині то
затихав, то щебетав. (підмет - соловейко, однорідні присудки - затихав, щебетав).
~Весна прийшла так якось несподівано! (підмет - весна, присудок - прийшла).
~Зима стояла мрійно до
пори. (підмет - зима, присудок - стояла).
~Вітри війнули з півдня. (підмет - вітри, присудок - війнули).
~І тоді вона немов у Ворсклу з'їхала з гори. (підмет - вона, присудок - з' їхала).
~Уже в дітей порожевіли личка. (підмет - личка, присудок - порожевіли).
~Уже дощем надихалась рілля.(підмет - рілля, присудок - надихалась).
~І сонце сипле квіти, як з бриля. (підмет - сонце, присудок - сипле).
~І скрізь трава, травиченька, травичка! (однорідні підмети - трава, травиченька, травичка).
~Чорнолісся п'янко духмянить доспілою суницею. (підмет - Чорнолісся, присудок - духмянить).
~Вечірнє сонце, дякую за день!..(присудок - дякую).
Українська мова дуже багата на синоніми, тобто на слова, близькі або тотожні значенням. Прикладів можна наводити чимало, але обмежуся одним. Для називання поняття «лінія зіткнення неба з землею» маємо такі слова: обрій, горизонт, небозвід, небосхил, крайнебо, круговид, кругозір, кругогляд, виднокруг, видноколо, виднокрай, небокрай, овид тощо. Синонімічне багатство нашої мови є одним із невичерпних джерел урізноманітнення вислову. Проте не всі мовці як належить використовують цю лексичну особливість української мови. Досить часто перевагу віддають якомусь одному слову з синонімічного ряду, причому не найкращому. Причини тут різні: недостатній рівень володіння рідною мовою, вплив інших мов, невибагливість у доборі засобів мовного спілкування.