Знайдіть у реченнях тропи та фігури, утворені на основі антонімії. Поясніть їх роль у тексті.
1.І вже доладна! Ходить так легенько, наче в ступі горох товче, а як говорить, то носом свистить.
2. Гарна... мордою хоч пацюки бий; сама товста, як бодня, а шия, хоч обіддя гни (З те. І. Нечуя-Левицького).
3. При хисті дорогім і гуморі кош¬товнім Він цілий вік пролежав на печі, Перебував в мовчанні красномовнім, А славу з рук хапали партачі (М. Зеров).
4. Все в тобі прекрасне і священне, Мамо моїх радощів і мук (В. Симоненко).
5. Що й казати, «пощастило» австралійцям: з десяти найотруйніших істот сім мешкають саме в Австралії (3 посібни¬ка)
.6. Усякі люди трапляються на містку: і щедрі, і скупі, і ве¬селі, і сумні, і мовчазні, і говіркі (М. Стельмах).
7. У Гордія Кошари сім'я була невеличка - дванадцятеро дітей (Гр. Тю¬тюнник).
8. О, не взискуй гіркого меду слави! Той мед недоб¬рий, від кусючих бджіл.
9. Чому ліси чекають мене знову, На щит піднявши сонце і зорю. Я їх люблю. Я знаю їхню мову. Я з ними теж мовчанням говорю.
безсполучниковим називається речення, в якому складові частини зв’язані в єдине ціле без сполучників і сполучних слів: степ підбігав до кручі і спинився — далі бігти нема куди: внизу, до самого обрію, зеленіло і мінилося море. у безсполучниковому складному реченні між його частинами ставляться такі розділові знаки: кома, крапка з комою, двокрапка, тире.
кома ставиться, якщо складові частин безсполучникового речення виражають послідовність чи одночасність подій: весна ледачого не любить, вона проворного голубить.
крапка з комою ставиться в тому випадку, коли окремі частини безсполучникового речення не мають тісного зв’язку у змісті або якщо в середині частин є свої розділові знаки. ніч прозора, безшумна, тепла; ніби оксамитом огортає людину м’яке степове повітря.
двокрапка ставиться, якщо:
- друга частина складного речення розкриває, пояснює або доповнює зміст першої частини (між частинами речення можна поставити слова а саме, що; і побачив; і почув, що). знаю: з попелу сходять квіти. вірю: з каменю б’є джерело.
- друга частина містить причину того, про що йдеться в першій частині речення (між ними можна вставити сполучник тому що): говори, говори, моя мила: твоя мова — співучий струмок.
тире ставиться між частинами безсполучникового речення, якщо:
- зміст частини складного речення протиставляється або зіставляється, порівнюється (можна підставити а, але, : мало прожити життя — треба життя зрозуміть
- друга частина речення виражає наслідок, несподіваний результат, висновок з того, про що говорилося в першій частині речення: на годину спізнишся — за рік не доженеш.
- у першій частині вказується на умову, за якої відбувається дія в другій частині: защебече соловейко в лузі на калині — заспіває козаченько, ходя по долині.
- відбувається швидка зміна подій: виглянуло сонце — озеро вмить проясніло, радісно посміхнулось до неба.
Прислухайтесь до пташиного хору: в лісах, парках, садках. На різні
голоси славлять весну дрозди, коноплянки, щиглики та інше
голосисте царство. А он здалеку озвалася іволга. Десь по переду гучно
закувала зозуля. Та найгучніший голос у солов’я. Серед свіжого
листя кущів затаївся цей невтомний співак, і чути його чистий голос
далеко-далеко.
Навіть в озері завзято змагаються в своїх співах жаби. Буйно
піднімаються хліба, а над ними, мов чорні стріли, шугають ластівки.
Здається, вони ніколи й не відпочивають.
Насувається здалеку темна хмара. Увечері загуркотів перший
весняний травневий грім. Мабуть, дощ буде!
Объяснение: