1. За два тижні воєвода повинен: * А. зібрати тисячу вояків
Б. обновити сторожові вежі
В. одружитися з Настасією
Г. оголосити про проведення турнірів
2. Одружиться з князівною і сяде на престолі той, хто: *
А. переможе в лицарському турнірі
Б. переможе лінь і піде у військо
В. переможе дракона
Г. збере дань за всі роки
3. Князю Люботинському снилися: *
А. дракони
Б. переможні походи
В. донька Настасія
Г. руїни здобутих фортець
4. Жанр твору Ю. Винничука "Місце для дракона": *
А. оповідання
Б. балада
В. повість-казка
Г.роман у віршах
5. Дракон розповів князю Люботинському про те, що: *
А. хоче одружитися з Настасією
Б. його звати Грицько і йому 8 років
В. він читає Біблію
Г. любить природу
6. Пустельник говорить , що не драконяче діло - книги читати, бо: *
А. дракон не зможе навчитися читати
Б. від многої мудрості много скорбі
В. хто хоч краплю мудрості зачерпне, довіку ситий не буде
Г. у пустельника немає книг
7. Дракон Грицько згоден загинути заради Люботина, бо: *
А. не може жити сам після смерті пустельника
Б. мусить вмерти на цій землі і за неї
В. не зможе без людей, хоч вони хочуть його вбити
Г. хоче, щоб у князя з'явився спадкоємець
8. Який талант мав Грицько? *
А. Гарно малював.
Б. Швидко бігав
В. Писав вірші.
Г. Чудово стріляв із лука.
9. Князю цікаво розмовляти з драконом, тому що: *
А. дракон розповідав смішні історії
Б. тут він перестає бути князем
В. дракон завжди погоджувався з думкою князя
Г. дракон пообіцяв не нападати на князівство
10. Причина безсоння князя: *
А. напади ворогів
Б. відсутність достойного жениха-лицаря для доньки
В. недобудував собор
Г. розбудили у полудень
11. Дракон їв травичку, листячко, ягідки, тому що: *
А. не було іншої їжі
Б. не вмів полювати
В. не знав, чим повинен харчуватися дракон
Г. не любив м'яса
12. Слова "Не від того я помру, Що на світі буде война. А від того, що вона Мого вірша не достойна (Ярослав Довган). - це: *
А. епілог
Б. зав'язка
В. епіграф
Г.пролог
Перша книга Біблії називається Книгою Буття. Там розповідається про створення світу, Адама та Єву. Біблія поділяється на Старий та Новий Заповіти. Старий в основному розповідає про історію єврейського народу, там описано багато жорстокостей, тому його читають мало. Він вважається священною книгою для релігії іудаїзму теж.
У Біблії викладені моральні закони, принципи. У Старому Заповіті це десять заповідей: не вкради, не убий, шануй батьків та інші. Багато важливих принципів моралі розказано в Новому Заповіті теж.
Я більше ознайомлений з Новим Заповітом. Новий Завіт розповідає про Сина Божого Ісуса Христа, його чудове народження у Діви Марії. Він вчив добру, воскрешав мертвих, зціляв хворих. Прості люди захоплювалися ним та за його в гості. Але церковники побачили в Ісусі загрозу для себе. Вони злякалися того, що люди слухають його більше, ніж їх.
Біблійне Євангеліє розповідає про те, як Іуда зрадив свого Вчителя, як Понтій Пілат судив Ісуса, як пророка розіп'яли на хресті. А потім Ісус воскрес та явився своїм учням та ученицям.
Люди дотримуються в житті далеко не всіх настанов Христа. Навіть в церкві. Наприклад, Ісус свого часу вигнав з храму торговців. А сьогодні в кожній церкві продають свічки, книжечки, іконки, беруть гроші за хрестини та інші обряди. Я думаю, що якби всі люди дотримувалися біблійних заповідей, принципів, то жити в світі стало би набагато краще.
Якщо узяти східнослов'янську обрядово-календарну поезію, то ми побачимо, що сільські обряди, ігри, пісні хороводів до найостаннішого часу зосереджувалися навколо церковних свят: Різдва, Масниці, Паски, Трійці і інших. Не дивлячись на узгодження з християнськими святами, релігійний характер селянських обрядів зберігся і до цих пір.
«Святки» — це народження Ісуса Христа, до його хрещення. Святки справлялися 25 грудня. Зустріч Святок — це складний ритуально-побутовий комплекс обрядів. У Святках було поширено «піддонне ворожіння». У Святках чоловік поминав культ предків і здійснювався обряд, який називався «калядки»або «авсени», або «таусени», або «виногради». Молоді люди, які здійснювали цей обряд, називалися калядовальщиками. У нагороду за їх пісні і танці їх пригощали спеціальним ритуальним печивом, яке називалося «корови» або «козюльки». Але перед цим вони співали так звані «щедрівки»:
Щедрик, щедрик, щедрівочка,Прилетіла ластівочка,Стала собі щебетати,Господаря викликати:— Вийди, вийди, господарю,Подивися на кошару,Там овечки покотились,А ягнички народились.
В тебе товар весь хороший,Будеш мати мірку грошей.Хоч не гроші, то полова,В тебе жінка чорноброва.Щедрик, щедрик, щедрівочка,Прилетіла ластівочкаДля зустрічі весни пекли печиво у вигляді журавля. Діти брали це печиво і йшли на пагорб, звали весну і птахів. Потім це печиво діти з'їдали. Перших птахів годували хлібом. Після цього обряду наступав інший обряд — «Масниця».
«Масниця» — це рухоме свято. Святкувався він за 8 тижнів до Великодня. Масниця була рясна їжею. Обряд Масниці втілював кінець зими, початок весни. Масницею була або людина, або чучело. Як правило, чучело катали по селу, співали пісні і водили навколо неї хороводи. В кінці свята Масницю спалювали. Ритуальним блюдом цього свята були млинці, що втілюють сонце. Останній день Масниці був днем пробачення, коли люди прощали зло та вибачали образи один одному. З весною було пов'язано початок сільгосп робіт. Першу борозну і початок сівби необхідно було починати в певний день. Першу борозну заговорювали, заговорювали і землю, і зерна на великий урожай. У певний день здійснювали і перший вигін худоби, його так само заговорювали.
Обряд «Івана-купала» здійснювали перед святом, яке наголошується в літній день сонцестояння 22 або 24 червня. Цей обряд присвячений богові Сонця і пов'язаний з культом води. У ніч на Івана-Купала всі відправлялися до лісу у пошуках заповітної квітки папороті, яка розцвітала тільки в цю ніч. З дня Івана-Купала дозволялося купатися в річці.