Самостійна робота №19
Речення з відокремленими членами. Поняття про відокремлення.
Відокремлені другорядні члени речення (також уточнювальні). Розділові
знаки при відокремлених членах речення
1.Установіть відповідність між правилом відокремлення означень та прикладом.
1 поширені означення, що стоїть після
означуваного слова
2 поширені означення, виражені
дієприкметниковим зворотом, що стоять
перед означуваним словом і мають
додатковий відтінок причини
3 непоширені означення, якщо вони
відносяться до особового займенника
4 два або декілька непоширених
означень після означуваного слова, якщо
перед ним є узгоджене означення
А Розтривожений, він до самого ранку
не склепив очей
Б Хлопці, мокрі від дощу, вирішили
повернутися до будинку
В І тиха осінь, мрійна, яснолиста, несла
в серця надію і тривогу
Г Берізку, ніжну і струнку, цілує вітер
кучерявий
Д Виснажені атаками й великими
втратами, німці не витримали грізного
натиску полку
2.Установіть відповідність між правилом відокремлення обставини та
прикладом.
1 Якщо два дієприслівникових звороти
з’єднані неповторюваними єднальними
або розділовими сполучниками, то кому
між ними не ставлять
2 Якщо одиничний дієприслівник указує
на б виконання дії (наближається до
прислівника) і стоїть одразу ж після
дієслова-присудка, то його не
відокремлюють
3 Відокремлюють незалежно від позиції
в реченні обставини допусту, виражені
іменником з прийменником незважаючи
на
4 Дієприслівникові звороти
фразеологічного типу не відокремлюють
А Незважаючи на ранню пору, то в
одному кінці, то в іншому зривалася
пісня
Б Весняний вітер нетерпляче зітхає,
оббігаючи узлісся та розвіваючи гілля
плакучій березі
В Із вирію летять курличучи ключі
Г Старий Дніпро, розливши плесо сиве,
ген-ген в спокійнім мареві дріма.
Д Він цілий день сидів склавши руки.
3.Правильно розставлено розділові знаки в реченні
А А поза тином вибитим вітрами, жили шляхи і села і міста…
Б На березі хвилястої Десни стояло місто оповите в сни.
В А геній, виграний у кріпацтва в лотерею, стоїть у недосяжних висотах
зорею.
Г Мені ще й досі берег сниться залитий сонячним вогнем.
4. Позначте речення з відокремленою прикладкою (розділові знаки пропущено)
А Вночі повалив сніг тихий густий.
Б Вона всміхнена а він сумний нахмурений .
В Ти живеш у прекрасному й чарівному місті Києві .
Г Ходить вітер мрійний мій веселик по дніпровій сивій ковилі
5. Відокремленою прикладка є в кожному реченні, ОКРІМ (розділові знаки
пропущено)
А Вечір сивий дідуган люльку викурить, а з діброви на курган місяць
викотить.
Б Я чув про що говорять коні сумні і добрі трударі.
В Веселі хлопчаки снігами бігли нав Г Метелик малий найтихіший літак цього світу волає до нас але ми до нього
глухі.
6. Речення з відокремленою обставиною, вираженою дієприслівниковим
зворотом , є в рядку (розділові знаки пропущено)
А Кінь відпочивши бадьоро вистукував копитами по лункій дорозі.
Б Хустину кинувши на плечі надівши плаття весняна берізка вибігла
надвечір і жде мене .
В Я ненавиджу тих хто не сіявши жне.
В Похибки друзів за винятком зради ми повинні терпіти або виправляти
7. Укажіть речення, у якому неправильно розставлені розділові знаки при
уточнюючих членах реченнях
А У неї в хаті завелось багато всіляких вузликів з насінням великих і малих,
і раз у раз щось сушилося на вікнах.
Б Отут, в низенькій цій хатині, моя любов жила колись.
В Людина розкладає розумом на най ші елементи все довкола, навіть
саму себе.
Г У долині, край лісу, висить синя імла
8. Відокремлене означення є в реченні (розділові знаки пропущено)
А Дні летять повні сонця й музики.
Б У яснім покрові в короні зір виходить ніч.
В Стрункі білі берізки соромливо ховалися за дубами.
Г Мені дитино мила дорожча воля ніж зерно твоє!
9.Відокремлене означення, виражене дієприкметниковим зворотом , не
відокремлюється комами в рядку (розділові знаки пропущено)
А Стежка поросла травою губилася в житі.
Б Нас ждуть ніким не сходжені путі.
В Небо покрите чорною пеленою здавалося грізним.
Г Одягнена у зелену одіж вона здавалася польовою русалкою.
10. Ускладнене відокремленим додатком речення (розділові знаки пропущено)
А Шарахнувся врізнобіч люд, розступаючись перед баскими кіньми.
Б Десь далеко мабуть під Черніговом глухо гули гармати.
В За вікном згори було видно шуміло вирувало залите сонцем місто.
Г Нікого тут крім мене й господині.
11. Обставину НЕ ТРЕБА відокремлювати комами в реченні (розділові знаки
пропущено)
А Густі лози високі комиші укривши долину чорніють таємничо повиті
сріблястим туманом.
Б Міст поєднав два протилежні береги творячи ще одну нерухомість поміж
їхнім одвічним спокоєм.
В При самій дорозі помітивши старезну грушу всю вкриту сметанкою
весняного цвіту пан обозний наказав спинитись.
Г Можна бачити деякі зорі і не дочекавшись темряви РЕШИТЬ
По-перше, почуття гумору має бути адекватним. Дуже важливо розуміти, в якій компанії жартувати можна, а в якій не можна. Зазвичай адекватним є пожартувати в компанії своїх однолітків, коли ви перебуваєте в невимушеній обстановці. У людей однакового віку зазвичай схоже почуття гумору, тому, швидше за все, ваші однолітки добре зрозуміють і ваш жарт. По-друге, важливо оцінювати ситуацію, в якій ви жартуєте. Навряд чи жарти доречні на уроці чи на похоронах, а ось у вільний від навчання час у веселій компанії людей, налаштованих на відпочинок, жартувати дуже навіть можна і потрібно. Якщо ж ви пожартуєте в неправильній компанії або в неправильний момент, ви можете спровокувати образу з боку оточуючих людей, зробити їм неприємно або навіть викликати на свою адресу агресію.
Пожартувати дійсно смішно зможе лише та людина, яка має певні знання і розуміння життя. Справа в тому, що жарт – це ніби аналіз дійсності і демонстрація того, що життя навколо нас насправді смішне. Не можна жартувати, ґрунтуючись виключно на власній фантазії, кожен жарт повинний мати частку правди, зв’язок з навколишнім світом. І чим тонше цей зв’язок буде, тим жарт буде дотепнішим. Також не варто забувати, що кожен жарт повинен мати частку правди і частку жарту, необхідно правильно витримувати цей баланс.
Р в ста восьми, вісьмох
Д в ста восьми, вісьмом
Зн в сто вісім, ста вісьмох
О в ста вісьма, вісьмома
М в ста восьми, вісьмох
Н шістдесят
Р шістдесяти шістдесятьох
Д шістдесяти шістдесятьом
Зн шістдесят шістдесятьох
О шістдесятьма шістдесятьома
М шістдесяти шістдесятьох
Н дев'яносто
Р дев'яноста
Д дев'яноста
Зн дев'яносто
О дев'яноста
М дев'яноста
Н сорок сім
Р сорока семи сімох
Д сорока семи сімом
Зн сорок сім сорока сімох
О сорока сьома сімома
М сорока семи сімом
Н вісімдесят чотири
Р вісімдесяти, вісімдесятьох чотирьох
Д вісімдесяти вісімдесятьом чотирьом
Зн вісімдесят чотири вісімдесяти чотирьох
О вісімдесятьма чотирма
М вісімдесяти вісімдесятьох чотирьох