Сто тридцять років тому в золотоверхому Києві на схилах Дніпра несподівано з’явилося безліч підвід, навантажених величезними крижаними брилами. Невдовзі біля них заходилися майстри. Під їхніми вправними руками на очах у здивованих киян почали з’являтися крижані цеглини, колони, підвіконня, двері… Нарешті крижане диво — царський палац — було збудовано.
Такого Київ ще не бачив. Видовище було неповторним і казковим: зали з прозорими стінами, вишукані меблі, столи з годинниками, канделябри зі свічками, шафи з посудом, крісла, ліжка, застелені ковдрами, на яких красувалися подушки, — і все це зі справжнісінької криги! З ранку до пізнього вечора грала музика, а коли починалися сутінки, палац освітлювався різнокольоровими ліхтарями, від чого ставав ще більш фантастичним і таємничим.
Кияни довго згадували крижаний палац, який, на жаль, розтанув і зберігся тільки в пам’яті тих, хто його встиг побачити (За І. Мокрієвою та А. Власюком).
А. Визначте вид зв’язку між реченнями першого й другого абзаців.
Б. З’ясуйте засоби міжфразового зв’язку між реченнями першого абзацу.
визначите види зв'язку, запишете засоби міжфразового зв'язку. У дужках пропишете їх, дібравши з тексту приклади.
здрастуй, оля! (Саша маша, рита, катя)
Привіт, Діма (рома, андрей, олег).
- Я купив 2 квитки в театр на виставу "Лебедине озеро", підеш?
-Із задоволенням! Коли починається вистава?
- Сьогодні в 19-00. Де ми зустрінемося?
- Давай біля мого будинку в 18-30?
- Добре. я подзвоню, як підійду. Буду чекати з нетерпінням.
- Так. я теж. Чекатиму.
- до зустрічі
-до зустрічі!
АБО
Здрастуй, не хочеш скласти компанію піти зі мною в театр?
-Здрастуй, давай! А на який спектакль і в який час?
-На балет Лускунчика в шістнадцять тридцять.
-Добре, буду чекати зустрічі.
-Дякуємо. Бувай
Вихід друком першої збірки Тараса Шевченка "Кобзар" 18 квітня 1840 року був знаменною подією не лише в історії української літератури, а й в історії самосвідомості українського народу. Відразу після появи збірки його поетичні твори з'являються й на сторінках літературно-художніх альманахів і збірників, підсилюючи те величезне враження, яке справив на українське суспільство "Кобзар".
Саме альманахи – неперіодичні збірники широкого змісту, упорядковані здебільшого за певною тематикою, жанровою чи стильовою ознакою – починають дедалі більше відігравати конструктивну роль у формуванні суспільної свідомості в період становлення нової української літератури. Структурно альманахи містили твори різних авторів, спочатку поезії, оповідання, нариси, а згодом і статті наукового, публіцистичного та літературно-критичного характеру. Такі альманахи являли собою окремі номери журналів, що видавалися одноразово, щорічно або ж час від часу. Їх поява і значне поширення в українській літературі були зумовлені майже повною відсутністю періодичної преси. Деякі з них за популярністю і ступенем поширення в певні періоди випереджають газети і журнали, перебувають на провідних позиціях як у журналістському, так і в літературному процесі. Це "Украинский альманах", який є першим таким збірником і виданий 1831 року Ізмаїлом Срезневським та Іваном Розковшенком у Харкові, "Украинский сборник" (Кн. 1 – 2, 1838–1841), заснований також Ізмаїлом Срезневським, "Русалка Дністровая", виданий 1837 року в Будапешті учасниками "Руської трійці" Маркіяном Шашкевичем, Іваном Вагилевичем, Яковом Головацьким, "Сніп", виданий стараннями Олександра Корсуна у Харкові 1841 року та ін.
Були надзвичайно помітними й привертають значну увагу літературознавців і критиків ті українські альманахи, що містили твори Тараса Шевченка та побачили світ за його підтримки. Їх поява не мала системного характеру, і здебільшого була зумовлена суб'єктивними чинниками, ініціативою та невсипучою енергією окремих культурних діячів. За життя автора його твори виходили в альманахах "Ластівка", "Молодик", "Хата".